9. PROTOKOLL TŠEHHI VABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI VABARIIGI ÜHINEMISLEPINGU JA -AKTI KOHTA

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

MEENUTADES, et Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühinesid Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liiduga 1. mail 2004;

ARVESTADES, et põhiseaduse artikli IV-437 lõike 2 punkt e näeb ette eespool osutatud 16. aprilli 2003. aasta ühinemislepingu kehtetuks tunnistamise;

ARVESTADES, et kõnealusele ühinemislepingule lisatud akti paljud sätted on jätkuvalt asjakohased; ning et põhiseaduse artikli IV-437 lõikes 2 nähakse ette, et need sätted tuleb sätestada protokollis või tuleb neile protokollis viidata, et nad jääksid kehtima ning nende õiguslik toime säiliks;

NING ARVESTADES, et teatavate kõnealuste sätete põhiseaduse tekstiga vastavusse viimiseks on vaja teha tehnilisi kohandusi, muutmata nende sätete õiguslikku mõju,

ON KOKKU LEPPINUD, et Euroopa põhiseaduse lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatakse järgmised sätted:

ESIMENE OSA

16. APRILLI 2003. AASTA ÜHINEMISAKTIGA SEOTUD SÄTTED

I JAOTIS

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakt on akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta;

b) Euroopa Ühenduse asutamisleping ("EÜ asutamisleping") ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping ("EURATOMi asutamisleping") on need lepingud sellisel kujul, nagu neid on täiendatud või muudetud enne 1. maid 2004 jõustunud lepingute või muude aktidega;

c) Euroopa Liidu leping ("EL leping") on kõnealune leping sellisel kujul, nagu seda on täiendatud või muudetud enne 1. maid 2004 jõustunud lepingute või muude aktidega;

d) ühendus on vastavalt asjaoludele üks ühendus või mõlemad ühendused, millele on osutatud punktis b;

e) praegused liikmesriigid on järgmised liikmesriigid: Belgia Kuningriik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;

f) uued liikmesriigid on järgmised liikmesriigid: Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik.

Artikkel 2

Põhiseaduse artikli IV-437 lõike 2 punktis e osutatud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemislepingust tulenevad õigused ja kohustused jõustusid kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel alates 1. maist 2004.

Artikkel 3

1. Euroopa põhiseaduse lepingule lisatud protokolliga (edaspidi "Schengeni protokoll") liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti I lisas, samuti muud samalaadsed aktid, mis on vastu võetud enne 1. maid 2004, on uutele liikmesriikidele siduvad ja neid kohaldatakse nimetatud riikides alates 1. maist 2004.

2. Need liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on uutele liikmesriikidele siduvad alates 1. maist 2004, kuid neid kohaldatakse uues liikmesriigis üksnes nõukogu sellekohase Euroopa otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, kas asjaomases uues liikmesriigis on kõnealuse acquis' kõigi osade rakendamise tingimused täidetud.

Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, mille suhtes on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning selle liikmesriigi valitsuse esindaja, mille suhtes nimetatud sätted jõustatakse. Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis' sätteid ja Schengeni acquis'l põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.

3. Lepingud, mille nõukogu on sõlminud Schengeni protokolli artikli 6 alusel, on uutele liikmesriikidele siduvad alates 1. maist 2004.

4. Justiits- ja siseküsimusi käsitlevate konventsioonide või aktide suhtes, mis on lahutamatud EL lepingu eesmärkide saavutamisest, on uued liikmesriigid kohustatud:

a) ühinema nendega, mis on 1. mail 2004 praegustele liikmesriikidele allakirjutamiseks avatud, ja nendega, mille nõukogu on koostanud kooskõlas EL lepingu VI jaotisega ja soovitanud liikmesriikidel vastu võtta;

b) võtma kasutusele haldus- ja muud meetmed nagu need, mille praegused liikmesriigid või nõukogu on hiljemalt 1. mail 2004 vastu võtnud, et hõlbustada praktilist koostööd liikmesriikide institutsioonide ja organisatsioonide vahel, kes tegutsevad justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.

Artikkel 4

Alates 1. maist 2004 osaleb iga uus liikmesriik majandus- ja rahaliidus kui liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand põhiseaduse artikli III-197 tähenduses.

Artikkel 5

1. Uued liikmesriigid, kes on ühinenud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisaktiga otsuste ja kokkulepetega, mille on vastu võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad, on kohustatud ühinema kõikide muude lepingutega, mille on sõlminud praegused liikmesriigid ja mis käsitlevad liidu toimimist või on seotud selle tegevusega.

2. Uued liikmesriigid on kohustatud ühinema EÜ asutamislepingu artiklis 293 ettenähtud konventsioonidega ja nende konventsioonidega, mis on lahutamatud EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisest, sedavõrd kui need on veel jõus, samuti nende konventsioonide Euroopa Ühenduste Kohtu poolse tõlgendamise protokollidega, millele praegused liikmesriigid on alla kirjutanud, ning sel eesmärgil on uued liikmesriigid kohustatud astuma praeguste liikmesriikidega läbirääkimistesse, et teha nendesse vajalikud muudatused.

Artikkel 6

1. Uued liikmesriigid on kohustatud käesolevas protokollis sätestatud tingimustel ühinema lepingute ja konventsioonidega, mille praegused liikmesriigid ja liit või Euroopa Aatomienergiaühendus on ühiselt sõlminud või mida nad ajutiselt kohaldavad, ning praeguste liikmesriikide sõlmitud lepingutega, mis on seotud kõnealuste lepingute ja konventsioonidega.

Uute liikmesriikide ühinemine lõikes 4 nimetatud lepingute ja konventsioonidega, samuti lepingutega Valgevene, Hiina, Tšiili, Mercosuri ja Šveitsiga, mille on sõlminud või alla kirjutanud ühendus ja selle praegused liikmesriigid ühiselt, toimub sellistele lepingutele või konventsioonidele protokolli lisamise teel, mille sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik või kolmandad riigid või rahvusvaheline organisatsioon. See menetlus ei mõjuta liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevust ega volituste jagamist liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning liikmesriikide vahel, mis on seotud selliste lepingute sõlmimisega tulevikus või muude muudatustega, mis ei seostu ühinemisega. Liikmesriikide nimel peab nende protokollide üle läbirääkimisi komisjon vastavalt läbirääkimisdirektiividele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu, ning konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. Komisjon esitab protokollide eelnõud nõukogule sõlmimiseks.

2. Lõikes 1 osutatud lepingute ja konventsioonidega ühinemisel tekivad uutel liikmesriikidel nende lepingute ja konventsioonide alusel samasugused õigused ja kohustused nagu praegustel liikmesriikidel.

3. Uued liikmesriigid on kohustatud käesolevas protokollis sätestatud tingimustel ühinema Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga [1] vastavalt selle artiklile 128.

4. Alates 1. maist 2004 kuni vajaduse korral lõikes 1 osutatud vajalike protokollide sõlmimiseni kohaldavad uued liikmesriigid nende lepingute, mille on praegused liikmesriigid ja ühendus ühiselt sõlminud Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaani, Bulgaaria, Horvaatia, Egiptuse, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Gruusia, Iisraeli, Jordaania, Kasahstani, Kõrgõzstani, Liibanoni, Mehhiko, Moldova, Maroko, Rumeenia, Venemaa Föderatsiooni, San Marino, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea, Süüria, Tuneesia, Türgi, Türkmenistani, Ukraina ja Usbekistaniga, sätteid, samuti muude lepingute, mida praegused liikmesriigid ja ühendus on ühiselt sõlminud enne 1. maid 2004, sätteid.

Nende lepingute muudatusi käsitletakse protokollides, mis on sõlmitud lepinguosaliseks olevate riikidega vastavalt lõike 1 teisele lõigule. Kui 1. maiks 2004 ei ole protokolle sõlmitud, võtavad olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed liit, Euroopa Aatomienergiaühendus ja liikmesriigid vastavalt oma pädevusele.

5. Alates 1. maist 2004 kohaldavad uued liikmesriigid ühenduse poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolseid tekstiililepinguid ja -kokkuleppeid.

Liidu poolt tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse selliselt, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist.

Kui kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muudatused ei ole 1. maiks 2004 jõustunud, teeb liit vajalikud muudatused oma eeskirjades tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete kolmandatest riikidest importimise kohta, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist.

6. Liidu poolt terase ja terasetoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse asjaomastest tarnijariikidest uutesse liikmesriikidesse ühinemislepingu allkirjastamisele vahetult eelnenud aastatel toimunud terasetoodete impordi põhjal.

7. Uute liikmesriikide poolt kolmandate riikidega enne 1. maid 2004 sõlmitud kalanduslepinguid haldab liit.

Nendest lepingutest tulenevad uute liikmesriikide õigused ja kohustused ei muutu ajal, mil nende lepingute sätted on ajutiselt jõus.

Niipea kui võimalik ja igal juhul enne esimeses lõigus osutatud lepingute kehtivuse lõppemist võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohased Euroopa otsused nendest lepingutest tuleneva kalapüügi jätkumise kohta, sealhulgas võimaluse kohta pikendada teatavaid lepinguid ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat.

8. Alates 1. maist 2004 taganevad uued liikmesriigid kõikidest kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutest, kaasa arvatud Kesk-Euroopa vabakaubandusleping.

Kui lepingud, mille on sõlminud ühelt poolt uus liikmesriik või mitu uut liikmesriiki ja teiselt poolt kolmas riik või mitu kolmandat riiki, ei ole kooskõlas põhiseaduse ja iseäranis käesoleva protokolli järgsete kohustustega, astuvad asjaomased uued liikmesriigid vajalikke samme, et kõrvaldada kindlaks tehtud vastuolud. Kui uuel liikmesriigil on raskusi enne ühinemiskuupäeva ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu muutmisel, taganeb ta lepingust vastavalt selle tingimustele.

9. Vajaduse korral võtavad uued liikmesriigid asjakohased meetmed, et kohandada oma seisukoht rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osalevad ka liit või Euroopa Aatomienergiaühendus või teised liikmesriigid, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad nende ühinemisest liiduga.

1. mail 2004 või võimalikult kiiresti pärast seda taganevad nad eelkõige sellistest rahvusvahelistest kalanduslepingutest ja astuvad välja sellistest rahvusvahelistest kalandusorganisatsioonidest, milles osaleb ka liit, välja arvatud juhul, kui nende liikmesus seondub muude küsimustega kui kalandus.

Artikkel 7

Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud käesoleva protokolli üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.

Artikkel 8

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti sätted, mille eesmärgiks või tagajärjeks on Euroopa Ühenduste Kohtu ja esimese astme kohtu tõlgenduses tunnistada kehtetuks või muuta, teisiti kui üleminekumeetmena, ühenduse või Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liidu institutsioonide, organite või asutuste poolt vastu võetud akte, jäävad jõusse, kohaldades teises lõigus sätestatut.

Nendel sätetel on samasugune õigusjõud nagu aktidel, mida nad kehtetuks tunnistavad või muudavad, ning neile kohaldatakse samu eeskirju, mida kõnealustele aktidele.

Artikkel 9

Ühenduse või Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liidu institutsioonide, organite või asutuste aktide tekstid ja Euroopa Keskpanga aktide tekstid, mis on vastu võetud enne 1. maid 2004, ja mis on koostatud tšehhi, eesti, läti, leedu, ungari, malta, poola, sloveeni ja slovaki keeltes, on autentsed alates sellest kuupäevast samadel tingimustel kui teistes keeltes koostatud ja autentsed tekstid.

Artikkel 10

Käesoleva protokolli üleminekusätted, kui need ei ole enam kohaldatavad, võib kehtetuks tunnistada nõukogu Euroopa seadusega. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 11

Põhiseaduse ja institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohaldamise suhtes kehtivad üleminekumeetmetena käesoleva protokolliga ettenähtud erandid.

II JAOTIS

PÜSISÄTTED

Artikkel 12

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti III lisas loetletud aktide kohandused, mille tingib ühinemine, tehakse kooskõlas selles lisas sätestatud suunistega ja vastavalt artiklis 36 sätestatud tingimustele ja korrale.

Artikkel 13

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti IV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 14

Nõukogu võib Euroopa seadusega vastu võtta käesoleva protokolli ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate sätete kohandusi, mis võivad liidu seaduste muutmise tõttu vajalikuks osutuda. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

III JAOTIS

AJUTISED SÄTTED

Artikkel 15

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII ja XIV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse uute liikmesriikide suhtes vastavalt neis lisades sätestatud tingimustele.

Artikkel 16

1. Tulud nimetusega "ühise tollitariifistiku maksumäärad ja muud tollimaksud", millele on osutatud Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM [2] artikli 2 lõike 1 punktis b või kõnealuse otsuse asendanud otsuse vastavas sättes, hõlmavad tollimakse, mis on arvutatud vastavalt määradele, mis tulenevad ühisest tollitariifistikust ja sellega seotud liidu poolt kohaldatud mis tahes tollimaksusoodustusest uute liikmesriikide kaubandussuhetes kolmandate riikidega.

2. 2004. aastal võrdub otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM artikli 2 lõike 1 punktides c ja d osutatud ühtlustatud käibemaksubaas ja RKT (rahvusliku kogutulu) baas iga uue liikmesriigi puhul kahe kolmandikuga aastabaasist. Iga uue liikmesriigi RKT baas, mida võetakse arvesse Ühendkuningriigile võimaldatud eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimisel, millele on osutatud otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM artikli 5 lõikes 1, võrdub samuti kahe kolmandikuga aastabaasist.

3. Otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM artikli 2 lõike 4 punkti b kohasel külmutatud määra kindlaksmääramisel 2004. aastaks arvutatakse uute liikmesriikide ülempiiriga määratud käibemaksubaas kahe kolmandiku nende ülempiiriga määramata käibemaksubaasi ja kahe kolmandiku RKT alusel.

Artikkel 17

1. Liidu 2004. eelarveaasta eelarvet korrigeeritakse 1. mail 2004 jõustuva paranduseelarvega, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist.

2. Kaksteist igakuist kaheteistkümnendikosa käibemaksu- ja RKT-omavahenditest, mida uued liikmesriigid maksavad lõikes 1 nimetatud paranduseelarve alusel, samuti ainult praeguste liikmesriikide suhtes kehtiv igakuiste kaheteistkümnendikosade tagasiulatuv korrigeerimine 2004. aasta jaanuarist aprillini arvestatakse ümber kaheksandikosadeks, mis kuuluvad maksmisele 2004. aasta maist detsembrini. 2004. aastal vastuvõetud mis tahes hilisemast paranduseelarvest tulenevad tagasiulatuvad korrigeerimised arvestatakse samuti ümber võrdseteks osadeks, mis kuuluvad maksmisele ülejäänud aasta jooksul.

Artikkel 18

Iga kuu esimesel tööpäeval maksab liit Tšehhi Vabariigile, Küprosele, Maltale ja Sloveeniale liidu eelarve kuluartiklina ühe kaheksandiku 2004. aastal alates 1. maist 2004 ja ühe kaheteistkümnendiku 2005. ja 2006. aastal järgmistest ajutise eelarvekompensatsiooni summadest:

(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) |

| 2004 | 2005 | 2006 |

Tšehhi Vabariik | 125,4 | 178,0 | 85,1 |

Küpros | 68,9 | 119,2 | 112,3 |

Malta | 37,8 | 65,6 | 62,9 |

Sloveenia | 29,5 | 66,4 | 35,5 |

Artikkel 19

Iga kuu esimesel tööpäeval maksab liit Tšehhi Vabariigile, Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Ungarile, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale liidu eelarve kuluartiklina ühe kaheksandiku 2004. aastal alates 1. maist 2004 ja ühe kaheteistkümnendiku 2005. ja 2006. aastal järgmistest rahakäibe toetamiseks erandina kindlaksmääratud summadest:

(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) |

| 2004 | 2005 | 2006 |

Tšehhi Vabariik | 174,7 | 91,55 | 91,55 |

Eesti | 15,8 | 2,90 | 2,90 |

Küpros | 27,7 | 5,05 | 5,05 |

Läti | 19,5 | 3,40 | 3,40 |

Leedu | 34,8 | 6,30 | 6,30 |

Ungari | 155,3 | 27,95 | 27,95 |

Malta | 12,2 | 27,15 | 27,15 |

Poola | 442,8 | 550,00 | 450,00 |

Sloveenia | 65,4 | 17,85 | 17,85 |

Slovakkia | 63,2 | 11,35 | 11,35 |

Rahakäibe toetamiseks erandina kindlaksmääratud summades sisalduv Poolale antav üks miljard eurot ja Tšehhi Vabariigile antav 100 miljonit eurot võetakse arvesse struktuurifondide 2004., 2005. ja 2006. aasta jaotuse arvutamisel.

Artikkel 20

1. Järgmised uued liikmesriigid maksavad söe ja terase teadusfondi, millele on osutatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/234/ESTÜ (ESTÜ asutamislepingu lõppemisega kaasnevate finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) [3] järgmised summad:

(miljonit eurot, jooksvates hindades) |

Tšehhi Vabariik | 39,88 |

Eesti | 2,50 |

Läti | 2,69 |

Ungari | 9,93 |

Poola | 92,46 |

Sloveenia | 2,36 |

Slovakkia | 20,11 |

2. Sissemaksed söe ja terase teadusfondi tehakse neljas osas alates 2006. aastast ja makstakse iga aasta esimese kuu esimesel tööpäeval järgmiselt:

2006: | 15 % |

2007: | 20 % |

2008: | 30 % |

2009: | 35 % |

Artikkel 21

1. Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti, ei võeta finantskohustusi Phare programmi, [4] Phare piiriülese koostööprogrammi, [5] Küprose ja Malta ühinemiseelsete fondide, [6] ISPA programmi [7] ja SAPARD programmi [8] alusel uute liikmesriikide kasuks pärast 31. detsembrit 2003. Alates 1. jaanuarist 2004 koheldakse uusi liikmesriike samamoodi nagu praegusi liikmesriike kulutuste osas finantsperspektiivi esimese kolme rubriigi alusel, mis on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, [9] allpool esitatud erinõudeid ja erandeid arvestades ning juhul, kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti. Finantsperspektiivi rubriikide 1, 2, 3 ja 5 maksimaalsed ühinemisega seotud lisaassigneeringud on esitatud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti XV lisas. 2004. aasta eelarve alusel ei või ühegi asjaomase programmi ega asutuse suhtes võtta finantskohustusi enne, kui on toimunud vastava liikmesriigi ühinemine.

2. Lõiget 1 ei kohaldata kulutuste suhtes Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu alusel vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 [10] artikli 2 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 3 lõikele 3, mis on kõlblikud saama ühenduse toetust alles alates 1. maist 2004 kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 2.

Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse maaelu arendamise kulutuste suhtes Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu alusel vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EPATF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) [11] artiklile 47a, arvestades tingimusi, mis on esitatud nimetatud määruse muudatuses 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti II lisas.

3. Kui lõike 1 viimasest lausest ei tulene teisiti, osalevad uued liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2004 liidu programmides ja asutustes samadel tingimustel nagu praegused liikmesriigid liidu üldeelarvest rahastamise toel.

4. Kui on vaja võtta meetmeid, et hõlbustada üleminekut ühinemiseelselt korralt käesoleva artikli kohaldamisest tulenevale korrale, võtab vajalikud meetmed vastu komisjon.

Artikkel 22

1. Pakkumisi, lepingute sõlmimisi, rakendamist ja väljamakseid ühinemiseelse abi raames Phare programmi, Phare piiriülese koostöö programmi ning Küprose ja Malta ühinemiseelsete fondide alusel korraldavad alates 1. maist 2004 uute liikmesriikide rakendusasutused.

Komisjon võtab vastu Euroopa otsused loobumiseks komisjoni eelkontrollist pakkumise ja lepingute sõlmimise üle, kui laiendatud detsentraliseeritud rakendamissüsteem (EDIS) on saanud positiivse hinnangu vastavalt kriteeriumidele ja tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1266/1999 (kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta) [12] lisas.

Kui neid otsuseid eelkontrollist loobumiseks pole vastu võetud enne 1. maid 2004, ei ole 1. mai 2004 ja komisjoni otsuste tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepingud kõlblikud saama ühinemiseelset abi.

Kui aga komisjoni otsused eelkontrollist loobuda tehakse pärast 1. maid 2004 uue liikmesriigi asutustest sõltumatutel põhjustel, võib komisjon erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel aktsepteerida 1. mai 2004 ja nende otsuste tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepinguid kui kõlblikke saama ühinemiseelset abi ning nõustuda ühinemiseelse abi jätkamisega piiratud aja jooksul pakkumise ja lepingute sõlmimise üle toimuva komisjoni eelkontrolli all.

2. Lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite alusel enne 1. maid 2004 võetud üldisi eelarvelisi kohustusi, kaasa arvatud hilisemate individuaalsete juriidiliste kohustuste võtmist ja registreerimist ning pärast 1. maid 2004 tehtud makseid reguleerivad jätkuvalt ühinemiseelse rahastamisvahendi eeskirjad ja õigusaktid ning need kaetakse vastavast eelarvepeatükist kuni asjaomaste programmide ja projektide sulgemiseni. Sellest olenemata toimuvad pärast 1. maid 2004 algatatud riigihankemenetlused vastavalt asjaomastele liidu õigusaktidele.

3. Viimane programmide koostamine lõikes 1 osutatud ühinemiseelseks abiks toimub viimasel täisaastal enne 1. maid 2004. Nende programmide alusel sooritatavate toimingute kohta tuleb lepingud sõlmida kahe järgmise aasta jooksul ning väljamaksed tuleb teha vastavalt finantsmemorandumis [13] sätestatule, tavaliselt kolmanda aasta lõpuks pärast kohustuse võtmist. Lepingute sõlmimise tähtaega ei pikendata. Erandkorras ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib anda piiratud tähtajapikendusi väljamakseteks.

4. Et tagada lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite ning ISPA programmi vajalik järkjärguline kaotamine ja sujuv üleminek enne 1. maid 2004 kohaldatavatelt eeskirjadelt pärast seda kuupäeva kohaldatavatele eeskirjadele, võib komisjon võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohase personaliarvu säilitamine uutes liikmesriikides kuni viieteistkümne kuu jooksul pärast 1. maid 2004.

Selle aja jooksul kohaldatakse uutes liikmesriikides enne 1. maid 2004 ametisse nimetatud ametnike suhtes, kellelt nõutakse nimetatud riikides pärast seda kuupäeva teenistusse jäämist, erandkorras samasuguseid rahalisi ja materiaalseid tingimusi, nagu kohaldas enne 1. maid 2004 komisjon vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja nende ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste X lisale, mis on sätestatud määruses (EMÜ, EURATOM, ESTÜ) nr 259/68 [14]. Ühinemiseelse abi korraldamiseks vajalikud halduskulud, kaasa arvatud muu personali palk, kaetakse kogu 2004. aasta jooksul ja kuni 2005. aasta juulikuu lõpuni asjakohaste ühinemiseelsete eelarvete rubriigist "toimingute tugikulud" (varasem eelarve B osa) või lõikes 1 osutatud rahastamisvahendite ja ISPA programmi samaväärsetest rubriikidest.

5. Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heakskiidetud projekte ei saa selle vahendi alusel enam rahastada, võib need integreerida maaelu arendamise programmitöösse ja neid rahastada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahadest. Kui selleks on vaja spetsiaalseid üleminekumeetmeid, võtab komisjon need vastu nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) [15] artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 23

1. Alates 1. maist 2004 kuni 2006. aasta lõpuni annab liit uutele liikmesriikidele ajutist finantsabi (edaspidi "üleminekutoetus"), et nad saaksid arendada ja tugevdada oma haldussuutlikkust liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks ning suurendada heade kogemuste vahetamist kolleegide vahel.

2. Abi põhineb püsival vajadusel tugevdada institutsioonilist suutlikkust teatavates valdkondades toimingutega, mida ei saa struktuurifondidest rahastada; need valdkonnad on eelkõige järgmised:

a) justiits- ja siseküsimused (kohtusüsteemi tugevdamine, kontroll välispiiridel, korruptsioonivastane strateegia, õiguskaitse tõhususe suurendamine);

b) finantskontroll;

c) liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse finantshuvide kaitse ja võitlus pettuse vastu;

d) siseturg, kaasa arvatud tolliliit;

e) keskkond;

f) veterinaarteenistused ja toiduohutusega seotud haldussuutlikkuse tõhustamine;

g) põllumajanduse ja maaelu arendamise haldus- ja kontrollistruktuurid, kaasa arvatud ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS);

h) tuumaohutus (tuumaohutusasutuste ja nende tehniliste tugiorganisatsioonide ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise asutuste tõhususe ja pädevuse suurendamine);

i) statistika;

j) avaliku halduse tugevdamine vastavalt komisjoni igakülgses järelevalvearuandes määratletud vajadustele, mida ei kata struktuurifondid.

3. Üleminekutoetusele vastav abi otsustatakse nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 3906/89 (teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta) [16] artiklis 8 sätestatud korras.

4. Programm viiakse ellu kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse [17] artikli 53 lõike 1 punktidega a ja b või seda asendava Euroopa seadusega. Institutsioonide väljaarendamise eesmärgil korraldatavate riiklike haldusorganite vaheliste mestimisprojektide puhul korraldatakse projektikonkursid jätkuvalt liikmesriikide kontaktasutuste võrgu kaudu, nagu see on ette nähtud praeguste liikmesriikidega sõlmitud raamlepingutes ühinemiseelse abi kohta.

Kulukohustuste assigneeringud üleminekutoetuseks 1999. aasta hindades on 200 miljonit eurot 2004. aastal, 120 miljonit eurot 2005. aastal ja 60 miljonit eurot 2006. aastal. Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires, nagu on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes.

Artikkel 24

1. Käesolevaga luuakse Schengeni toetus kui ajutine vahend aitamaks abisaajal liikmesriigil alates 1. maist 2004 kuni 2006. aasta lõpuni rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis' ja välispiirikontroll.

Schengenis osalemiseks valmistumise käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks on Schengeni toetuse alusel rahastamiseks abikõlblikud järgmised toimingud:

a) investeeringud piiri infrastruktuuri ja sellega seotud hoonete ehitamisse, remontimisse või ajakohastamisse;

b) investeeringud mis tahes liiki operatiivseadmetesse (näiteks laboriseadmed, avastamisvahendid, Schengeni infosüsteemi SIS 2 riist- ja tarkvara, transpordivahendid);

c) piirivalvurite koolitus;

d) logistiliste ja operatiivkulude toetus.

2. Schengeni toetuse alusel tehakse järgmistele abisaajatele liikmesriikidele alates ühinemiskuupäevast ühekordse toetusmaksena kättesaadavaks järgmised summad:

(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) |

| 2004 | 2005 | 2006 |

Eesti | 22,90 | 22,90 | 22,90 |

Läti | 23,70 | 23,70 | 23,70 |

Leedu | 44,78 | 61,07 | 29,85 |

Ungari | 49,30 | 49,30 | 49,30 |

Poola | 93,34 | 93,33 | 93,33 |

Sloveenia | 35,64 | 35,63 | 35,63 |

Slovakkia | 15,94 | 15,93 | 15,93 |

3. Abisaajad liikmesriigid vastutavad individuaalsete toimingute väljavalimise ja elluviimise eest vastavalt käesolevale artiklile. Nad vastutavad ka Schengeni toetuse ja muudest liidu vahenditest saadava abi kasutamise koordineerimise eest, et tagada vastavus liidu poliitikale ja meetmetele ning kooskõla Euroopa ühenduste üldeelarvet käsitleva finantsmääruse või seda asendava Euroopa seadusega.

Ühekordseid toetusmakseid kasutatakse kolme aasta jooksul alates esimesest väljamaksest ning kõik kasutamata või põhjendamatult kulutatud vahendid tuleb komisjonile tagasi maksta. Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kolmeaastase tähtaja lõppu esitab abisaaja liikmesriik ühekordse toetusmakse täitmise kohta põhjaliku aruande koos tõendiga kulude põhjendatuse kohta.

Abisaajariik kasutab kõnealust vastutust, ilma et see piiraks komisjoni vastutust liidu eelarve täitmisel ning kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetega või seda asendava Euroopa seadusega, mida kohaldatakse detsentraliseeritud juhtimise suhtes.

4. Komisjon jätab endale kontrollimisõiguse Pettustevastase Ameti (OLAF) kaudu. Komisjon ja kontrollikoda võivad korraldada ka kohapealseid kontrolle vastavate menetluste kohaselt.

5. Komisjon võib vastu võtta Schengeni toetuse toimimiseks vajalikud tehnilised sätted.

Artikkel 25

Artiklites 18, 19, 23 ja 24 osutatud summasid korrigeeritakse igal aastal tehnilise kohanduse osana, mis on ette nähtud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 15.

Artikkel 26

1. Kui enne 2004. aasta 1. maile järgneva kolmanda aasta lõppu tekib tõsiseid raskusi, mis võivad mõnes majandussektoris kujuneda püsivaks, või raskusi, mis võivad tingida mõne piirkonna majandusolukorra olulise halvenemise, võib uus liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks, et olukorda parandada ja kohandada vaadeldav sektor siseturu majandusega.

Samadel asjaoludel võib iga praegune liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks ühe või mitme uue liikmesriigi suhtes.

2. Asjaomase liikmesriigi taotlusel võtab komisjon kiirmenetluse korras vastu Euroopa määrused või otsused, millega määratakse kindlaks kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Tõsiste majandusraskuste korral ja asjaomase liikmesriigi selgesõnalisel taotlusel teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates koos asjakohase taustteabega esitatud taotluse saamisest. Selliselt otsustatud meetmeid hakatakse viivitamata kohaldama, neis võetakse arvesse kõikide asjaosaliste huve ning need ei või kaasa tuua piirikontrolli.

3. Lõike 2 alusel lubatavad meetmed võivad hõlmata erandeid põhiseaduses ja iseäranis käesolevas protokollis sätestatud eeskirjadest sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, nagu on möödapääsmatult vaja lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist.

Artikkel 27

Kui uus liikmesriik tõsiselt häirib või vahetult ohustab siseturu toimimist sellega, et ta ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid valdkondlikke kohustusi, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel võtta vastu vajalikke meetmeid kindlaks määravaid Euroopa määruseid või otsuseid kuni 2004. aasta 1. maile järgneva kolmanda aasta lõpuni.

Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja eelistada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist, või võimalusel olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Selliseid kaitsemeetmeid ei kasutata meelevaldse diskrimineerimise vahendina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole täidetud. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele oma kohustuste täitmisel võib komisjon meetmeid vajalikul määral korrigeerida. Enne kaitsemeetmeid määratlevate Euroopa määruste või otsuste tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 28

Kui uues liikmesriigis on tõsiseid puudusi või nende tekkimise vahetu oht selliste raamotsuste või muude asjakohaste kohustuste, koostöövahendite ja otsuste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega kriminaalõiguse valdkonnas EL lepingu VI jaotise alusel, või selliste direktiivide ja määruste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega tsiviilasjades EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel, ja põhiseaduse III osa III jaotise IV peatüki 3. ja 4. jao põhjal vastu võetud Euroopa seaduste ja raamseaduste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel ja pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtta vajalikke meetmeid kindlaks määravaid Euroopa määruseid või otsuseid kuni 2004. aasta 1. maile järgneva kolmanda aasta lõpuni, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Need meetmed võivad endast kujutada asjakohaste sätete ja otsuste kehtivuse ajutist peatamist uue liikmesriigi ja mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vahelistes suhetes, ilma et see takistaks tiheda õigusalase koostöö jätkumist. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava puuduse kõrvaldamise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist seni, kuni vastavad puudused esinevad. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel võib komisjon pärast liikmesriikidega konsulteerimist meetmeid vajalikul määral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 29

Selleks et mitte takistada siseturu häireteta toimimist, ei või uute liikmesriikide siseriiklike eeskirjade rakendamine 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti V–XIV lisas osutatud üleminekuperioodi jooksul kaasa tuua liikmesriikide vahelist piirikontrolli.

Artikkel 30

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada uute liikmesriikide üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt käesolevas protokollis sätestatud tingimustele, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides menetlust, millele on osutatud suhkrusektori turgude ühist korraldust käsitleva nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 [18] artikli 42 lõikes 2 või vajadusel kooskõlas vastavate artiklitega muudes põllumajanduse ühist turukorraldust käsitlevates määrustes või neid asendavates Euroopa seadustes või järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Käesolevas artiklis osutatud üleminekumeetmeid võidakse võtta ja kohaldada 2004. aasta 1. maile järgneva kolme aasta jooksul. Nõukogu Euroopa seadusega võib seda tähtaega pikendada. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 31

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada uute liikmesriikide üleminekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb liidu veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Neid meetmeid võidakse võtta ja kohaldada 2004. aasta 1. maile järgneva kolme aasta jooksul.

Artikkel 32

1. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti XVI lisas loetletud komiteede, rühmade ja muude asutuste uute liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nendel liikmetel, kes on ametis 1. mail 2004.

2. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti XVII lisas loetletud komisjoni loodud komiteede ja rühmade uute liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nendel liikmetel, kes on ametis 1. mail 2004.

IV JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS

Artikkel 33

Alates 1. maist 2004 käsitletakse uusi liikmesriike EÜ asutamislepingu artikli 249 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 161 tähenduses direktiivide ja otsuste adressaatidena, kui kõnealused direktiivid ja otsused on adresseeritud kõikidele praegustele liikmesriikidele. Asja käsitatakse nii, nagu oleks sellistest direktiividest ja otsustest, välja arvatud need direktiivid ja otsused, mis jõustuvad vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõigetele 1 ja 2, teatatud uutele liikmesriikidele 1. mail 2004.

Artikkel 34

Uued liikmesriigid jõustavad meetmed, mida on vaja, et nad võiksid alates 1. maist 2004 järgida direktiive ja otsuseid EÜ asutamislepingu artikli 249 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 161 tähenduses, kui artiklis 15 nimetatud lisades ega käesoleva protokolli muudes sätetes ei ole ette nähtud muud tähtaega.

Artikkel 35

Kui ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu vajalikud Euroopa määrused ja otsused käesoleva protokolli artiklites 12 ja 13 osutatud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti III ja IV lisa sätete rakendamiseks.

Artikkel 36

1. Kui institutsioonide enne 1. maid 2004 vastu võetud akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole käesoleva protokolliga ette nähtud, tehakse need kohandused vastavalt lõikes 2 sätestatud korrale. Kõnealused kohandused jõustuvad alates 1. maist 2004.

2. Vajalikud aktid võtab vastu nõukogu, toimides komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamuse alusel, või komisjon, vastavalt sellele, kumb nendest institutsioonidest on vastu võtnud esialgsed aktid.

Artikkel 37

Kolme kuu jooksul pärast 1. maid 2004 teatavad uued liikmesriigid kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 33 komisjonile õigus- või haldusnormide sätted, mille eesmärk on tagada töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse ioniseeriva kiirguse ohtude eest uute liikmesriikide territooriumil.

TEINE OSA

SÄTTED 16. APRILLI 2003. AASTA ÜHINEMISAKTILE LISATUD PROTOKOLLIDE KOHTA

I JAOTIS

ÜLEMINEKUSÄTTED EUROOPA INVESTEERIMISPANGA KOHTA

Artikkel 38

Hispaania Kuningriik maksab 309686775 eurot oma osana kapitalist, mis on ette nähtud märgitud kapitali suurenemiseks. See sissemakse tehakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on 30. september 2004, 30. september 2005, 30. september 2006, 31. september 2007, 30. september 2007, 31. märts 2008, 30. september 2008 ja 31. märts 2009.

Hispaania Kuningriik teeb reservidesse ja reservidega samaväärsetesse eraldistesse ning reservide ja eraldiste jaoks ette nähtud summasse (tulenevalt panga bilanssi kantud 2004. aasta aprillikuu lõpu kasumiaruande saldost) sissemakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on näidatud eespool ning mis moodustab 4,1292 % reservidest ja eraldistest.

Artikkel 39

Alates 1. maist 2004 maksavad uued liikmesriigid järgmised summad, mis vastavad nende poolt sissemakstavale osale Euroopa Investeerimispanga põhikirja artiklis 4 määratletud märgitud kapitalis.

Poola | EUR | 170563175 |

Tšehhi Vabariik | EUR | 62939275 |

Ungari | EUR | 59543425 |

Slovakkia | EUR | 21424525 |

Sloveenia | EUR | 19890750 |

Leedu | EUR | 12480875 |

Küpros | EUR | 9169100 |

Läti | EUR | 7616750 |

Eesti | EUR | 5882000 |

Malta | EUR | 3490200 |

Need sissemaksed tehakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on 30. september 2004, 30. september 2005, 30. september 2006, 31. märts 2007, 30. september 2007, 31. märts 2008, 30. september 2008 ja 31. märts 2009.

Artikkel 40

Uued liikmesriigid teevad reservidesse ja reservidega samaväärsetesse eraldistesse ning reservide ja eraldiste jaoks ettenähtud summasse (tulenevalt Euroopa Investeerimispanga bilanssi kantud 2004. aasta aprillikuu lõpu kasumiaruande saldost) sissemaksed kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on näidatud artiklis 39 ning mis moodustavad reservidest ja eraldistest järgmised protsendimäärad:

Poola | 2,2742 % |

Tšehhi Vabariik | 0,8392 % |

Ungari | 0,7939 % |

Slovakkia | 0,2857 % |

Sloveenia | 0,2652 % |

Leedu | 0,1664 % |

Küpros | 0,1223 % |

Läti | 0,1016 % |

Eesti | 0,0784 % |

Malta | 0,0465 % |

Artikkel 41

Artiklites 38, 39 ja 40 ettenähtud kapitali ja maksed maksavad Hispaania Kuningriik ja uued liikmesriigid eurodes, välja arvatud juhul, kui juhatajate nõukogu on ühehäälselt teinud otsuse erandi kohta.

II JAOTIS

SÄTTED TŠEHHI TERASETÖÖSTUSE RESTRUKTUREERIMISE KOHTA

Artikkel 42

1. Olenemata põhiseaduse artiklitest III-167 ja III-168, loetakse aastatel 1997–2003 Tšehhi Vabariigi poolt teatavatele Tšehhi terasetööstuse osadele restruktureerimiseks antud riigiabi siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et:

a) ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tšehhi Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu [19] ESTÜ tooteid käsitleva protokolli nr 2 artikli 8 lõikes 4 ettenähtud tähtaega on pikendatud kuni 1. maini 2004,

b) nimetatud protokolli pikendamise aluseks olnud restruktureerimiskava tingimusi järgitakse aastatel 2002–2006,

c) täidetakse käesolevas jaotises esitatud tingimusi ning

d) pärast 1. maid 2004 ei anta Tšehhi terasetööstuse restruktureerimiseks mingit riigiabi.

2. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 1 loetletud äriühingute (edaspidi "abisaajad äriühingud") individuaalsetes äriplaanides kirjeldatud ja käesolevas jaotises esitatud tingimustele vastav Tšehhi terasesektori restruktureerimine viiakse lõpule hiljemalt 31. detsembriks 2006 (edaspidi "restruktureerimisperioodi lõpp").

3. Tšehhi terasetööstuse restruktureerimise raames võivad riigiabi saada ainult abisaajad äriühingud.

4. Abisaaja äriühing ei tohi:

a) 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 1 loetlemata äriühinguga ühinemise korral anda edasi abi, mis anti abisaajale äriühingule;

b) võtta üle sellise 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 1 loetlemata äriühingu vara, kellele on ajavahemikul kuni 31. detsembrini 2006 välja kuulutatud pankrot.

5. Abisaaja äriühingu hilisema erastamise korral austatakse käesolevas jaotises määratletud tingimusi ja põhimõtteid, mis käsitlevad elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist.

6. Kogu abisaajatele äriühingutele antav restruktureerimisabi määratakse kindlaks põhjendustes, mis esitatakse heakskiidetud Tšehhi terasetööstuse restruktureerimiskavas ja nõukogu poolt heakskiidetud individuaalsetes äriplaanides. Ent igal juhul on aastatel 1997–2003 väljamakstud abi maksimumsumma 14147425201 Tšehhi krooni. Sellest kogusummast saab Nová Huť kuni 5700075201 krooni, Vítkovice Steel saab kuni 8155350000 krooni ja Válcovny Plechu Frýdek Místek saab kuni 292000000 krooni vastavalt heakskiidetud restruktureerimiskavas kehtestatud nõuetele. Abi antakse vaid üks kord. Tšehhi Vabariik ei anna Tšehhi terasetööstuse restruktureerimiseks muud riigiabi.

7. Aastatel 1997–2006 vähendab Tšehhi Vabariik valmistoodete puhul netovõimsust 590000 tonni võrra.

Võimsuse vähendamise ainsaks mõõtmisaluseks on tootmisrajatiste sulgemine alatiseks nende füüsilise hävitamise teel, nii et selliseid rajatisi ei ole enam võimalik taastada. Teraseettevõtja pankroti väljakuulutamist ei loeta võimsuse vähendamiseks.

Eespool esitatud netovõimsuse vähendamise tase koos muude võimsuse vähendamistega, mis on vajalikena määratletud restruktureerimisprogrammides, tuleb saavutada 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 2 ettenähtud ajakava kohaselt.

8. Ühinemise ajaks kõrvaldab Tšehhi Vabariik kooskõlas acquis'ga kaubandustõkked söeturul, mis annab Tšehhi teraseettevõtjatele võimaluse saada kivisütt rahvusvahelise turu hinnaga.

9. Abisaaja äriühingu Nová Hut' äriplaan viiakse ellu. Eelkõige:

a) Vysoké Pece Ostrava tehas lülitatakse omandi täieliku ülemineku teel äriühingu Nová Hut' organisatsioonilisse raamistikku. Sellele ühinemisele seatakse tähtaeg ning määratakse selle toimumise eest vastutaja;

b) restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele:

i) äriühingu Nová Huť kujundamine tootmisele orienteeritud äriühingust turule orienteeritud äriühinguks ning selle ärijuhtimise tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine, kaasa arvatud kulude suurem läbipaistvus;

ii) äriühingu Nová Huť tootevaliku läbivaatamine ja kõrgema lisandväärtusega turgudele sisenemine;

iii) äriühingu Nová Huť poolt vajalike investeeringute tegemine, et lühikese aja jooksul pärast ühinemislepingu allkirjastamist saavutada valmistoodete parem kvaliteet;

c) viiakse ellu tööjõu restruktureerimine; liidu terasetööstuse tooterühmade tootlikkuse tasemega võrreldav tootlikkuse tase saavutatakse 31. detsembri 2006. aasta seisuga asjaomaste abisaajate äriühingute koondnäitajate alusel;

d) kooskõla ühenduse keskkonnakaitsealase acquis'ga saavutatakse 1. maiks 2004, kaasa arvatud äriplaanis ettenähtud vajalikud investeeringud. Äriplaani kohaselt tehakse ka vajalikud tulevased IPPC-ga seotud investeeringud, et tagada 1. novembriks 2007 kooskõla nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise kohta. [20].

10. Abisaaja äriühingu Vítkovice Steel äriplaan viiakse ellu. Eelkõige:

a) hiljemalt 31. detsembril 2006 suletakse alaliselt topeltvaltspingid. Juhul kui äriühingu ostab strateegiline investor, seatakse müügilepingu tingimuseks selline sulgemine nimetatud kuupäevaks;

b) restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele:

i) otsemüügi suurendamine ja suurem tähelepanu kulude vähendamisele, mis on oluline tõhusama ärijuhtimise jaoks,

ii) kohanemine turunõudlusega ja üleminek kõrgema lisandväärtusega toodetele,

iii) 2004. aastaks kavandatud teisese terasevalmistusprotsessi investeeringute toomine 2003. aastasse, et võimaldada äriühingul konkureerida pigem kvaliteedis kui hinnas;

c) saavutatakse 1. maiks 2004 kooskõla ühenduse keskkonnakaitsealase acquis'ga, kaasa arvatud äriplaanis ettenähtud vajalikud investeeringud, mis hõlmavad ka vajalikke tulevasi IPPC-ga seotud investeeringuid.

11. Abisaaja äriühingu Válcovny Plechu Frýdek Místek (VPFM) äriplaan viiakse ellu. Eelkõige:

a) 2004. aasta lõpus suletakse alaliselt kuumvaltsimistehased nr 1 ja 2;

b) restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele:

i) vajalike investeeringute tegemine, et lühikese aja jooksul pärast ühinemislepingu allkirjastamist saavutada valmistoodete parem kvaliteet,

ii) esikohale seatakse keskseks peetavate kasumi suurendamise võimaluste elluviimine (kaasa arvatud tööjõu restruktureerimine, kulude vähendamine, tõhususe parandamine ja turustuse ümberorienteerimine).

12. Kõik hilisemad üldise restruktureerimiskava ja individuaalplaanide muudatused peab heaks kiitma komisjon ja vajaduse korral nõukogu.

13. Restruktureerimine toimub täieliku läbipaistvuse tingimusel ja mõistlike turumajanduspõhimõtete alusel.

14. Komisjon ja nõukogu jälgivad tähelepanelikult restruktureerimiskava elluviimist ja käesolevas jaotises esitatud, elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist käsitlevate tingimuste täitmist enne ja pärast 1. maid 2004 kuni restruktureerimisperioodi lõpuni vastavalt punktidele 15 kuni 18. Selleks esitab komisjon nõukogule aruande.

15. Komisjon ja nõukogu jälgivad 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 3 esitatud restruktureerimise kriteeriumide täitmist. Eespool nimetatud lisas sisalduvaid viiteid protokolli lõikele 16 tõlgendatakse viidetena käesoleva artikli lõikele 16.

16. Jälgimise alla kuulub sõltumatu hindamine, mis toimub aastatel 2003, 2004, 2005 ja 2006. Elujõulisuse saavutamise tagamise oluline element on elujõulisustest, mille korraldab komisjon.

17. Tšehhi Vabariik teeb täielikku koostööd jälgimiskorralduse raames. Eelkõige:

a) esitab Tšehhi Vabariik komisjonile kuni restruktureerimisperioodi lõpuni hiljemalt iga aasta 15. märtsil ja 15. septembril kuue kuu aruanded abisaajate äriühingute restruktureerimise kohta;

b) esimene aruanne peab komisjoni jõudma 15. märtsiks 2003 ja viimane aruanne 15. märtsiks 2007, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab teisiti;

c) aruanded sisaldavad kogu informatsiooni, mis on vajalik restruktureerimisprotsessi ning võimsuse vähendamise ja kasutamise jälgimiseks, ning neis esitatakse piisavad finantsandmed, mis võimaldavad hinnata, kas käesoleva jaotise tingimused ja nõuded on täidetud. Aruanded peavad sisaldama vähemalt 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 2 lisas 4 loetletud andmeid, mida komisjonil on õigus muuta vastavalt jälgimisprotsessi käigus kogetule. Peale abisaajate äriühingute individuaalsete majandustegevuse aruannete tuleb esitada ka aruanne Tšehhi terasesektori üldolukorra kohta, kaasa arvatud hiljutised makromajanduslikud arengud;

d) Tšehhi Vabariik kohustab abisaajaid äriühinguid avaldama kõiki asjakohaseid andmeid, mida muudel juhtudel võidakse pidada konfidentsiaalseteks. Nõukogule aruannet esitades tagab komisjon, et äriühingu kohta käivat konfidentsiaalset informatsiooni ei avalikustata.

18. Komisjon võib igal ajal otsustada volitada sõltumatut konsultanti hindama jälgimistulemusi, tegema vajalikke uurimisi ning esitama tulemusi komisjonile ja nõukogule.

19. Kui punktis 17 osutatud aruannete põhjal tuvastab komisjon olulisi lahknevusi finantsandmetest, mille põhjal hinnati elujõulisust, võib ta nõuda Tšehhi Vabariigilt vajalike meetmete võtmist, et tugevdada asjaomaste abisaajate äriühingute restruktureerimismeetmeid.

20. Kui jälgimisel ilmneb, et:

a) ei ole täidetud käesolevas jaotises esitatud üleminekukorra tingimusi või

b) ei ole täidetud kohustusi, mis on võetud selle tähtaja pikendamisel, mille jooksul Tšehhi Vabariik võib erandkorras anda oma terasetööstuse restruktureerimiseks riigiabi ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tšehhi Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu alusel, [21] või

c) restruktureerimisperioodi jooksul on Tšehhi Vabariik andnud nõuetele mittevastavat täiendavat riigiabi terasetööstusele ja eelkõige abisaajatele äriühingutele,

ei kohaldata käesolevas jaotises esitatud üleminekukorda.

Komisjon astub vajalikke samme, et nõuda asjaomastelt äriühingutelt käesoleva jaotise tingimusi rikkudes antud abi tagasimaksmist.

III JAOTIS

SÄTTED SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRIMAA ÜHENDATUD KUNINGRIIGI SUVERÄÄNSETE BAASIPIIRKONDADE KOHTA KÜPROSEL

Artikkel 43

1. Suveräänsed baasipiirkonnad arvatakse liidu tolliterritooriumi hulka ning seepärast kohaldatakse suveräänsete baasipiirkondade suhtes 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa esimeses osas loetletud liidu tolli- ja ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid akte koos eespool nimetatud lisas sätestatud muudatustega. Eespool nimetatud lisas tõlgendatakse viiteid "käesolevale protokollile" viidetena käesolevale jaotisele.

2. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa teises osas loetletud käibe- ja aktsiisimaksu ning muid kaudseid makse käsitlevaid liidu akte kohaldatakse suveräänsete baasipiirkondade suhtes, arvestades eespool nimetatud lisas sätestatud muudatusi ja käesolevas protokollis ette nähtud Küprose suhtes kohaldatavaid asjakohaseid sätteid.

3. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa kolmandas osas loetletud liidu akte muudetakse vastavalt eespool nimetatud lisas sätestatule, et võimaldada Ühendkuningriigil säilitada Küprose Vabariigi asutamislepinguga (edaspidi "asutamisleping") antud maksusoodustused ja -vabastused tarnete puhul tema relvajõududele ja nendega seotud personalile.

Artikkel 44

Põhiseaduse artikleid III-225 kuni III-232 koos nende alusel vastu võetud sätetega ja põhiseaduse artikli III-278 lõike 4 punktiga b kooskõlas vastu võetud sätteid kohaldatakse suveräänsete baasipiirkondade suhtes.

Artikkel 45

Inimesi, kes elavad või töötavad suveräänsete baasipiirkondade territooriumil ning kelle suhtes kohaldatakse asutamislepingu ja sellega seotud 16. augusti 1960. aasta nootide vahetuse kohaselt kehtestatud korra alusel Küprose Vabariigi sotsiaalkindlustusalaseid õigusakte, koheldakse sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamist ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes käsitleva nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 [22] kohaldamisel nii, nagu elaksid või töötaksid nad Küprose Vabariigi territooriumil.

Artikkel 46

1. Küprose Vabariigilt ei nõuta inimeste kontrollimist, kes ületavad tema ja suveräänsete baasipiirkondade vahelise maismaa- või merepiiri, ning selliste inimeste suhtes ei kohaldata välispiiri ületamisega seotud liidu piiranguid.

2. Suveräänsete baasipiirkondade välispiiri ületavate inimeste kontrollimist korraldab Ühendkuningriik 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa neljandas osas võetud kohustuste kohaselt.

Artikkel 47

Käesoleva jaotise eesmärkide tegeliku saavutamise tagamiseks võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta Euroopa otsuse, millega muudetakse artikleid 43 kuni 46 kaasa arvatud 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa, või kohaldatakse suveräänsete baasipiirkondade suhtes põhiseaduse ja liidu õigusaktide muid sätteid nõukogu määratavatel tingimustel. Nõukogu teeb otsused ühehäälselt. Enne ettepaneku esitamist konsulteerib komisjon Ühendkuningriigi ja Küprose Vabariigiga.

Artikkel 48

1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, vastutab Ühendkuningriik käesoleva jaotise kohaldamise eest suveräänsetes baasipiirkondades. Eelkõige:

a) Ühendkuningriik vastutab käesolevas jaotises täpsustatud liidu meetmete kohaldamise eest tolli, kaudse maksustamise ja ühise kaubanduspoliitika valdkonnas seoses kaupadega, mis saabuvad Küprose saarele või lahkuvad Küprose saarelt suveräänsetes baasipiirkondades asuva sadama või lennujaama kaudu;

b) Ühendkuningriigi relvajõudude poolt Küprose Vabariigi territooriumil asuva sadama või lennujaama kaudu Küprose saarele imporditud või Küprose saarelt eksporditud kauba tollikontrolli võib korraldada suveräänsetes baasipiirkondades;

c) Ühendkuningriik vastutab kõigi litsentside, lubade või tunnistuste väljaandmise eest, mida Ühendkuningriigi relvajõudude poolt Küprose saarele imporditud või Küprose saarelt eksporditud kauba suhtes kohaldava liidu meetme alusel võidakse nõuda.

2. Küprose Vabariik vastutab liidu rahaliste vahendite haldamise ja väljamaksmise eest, millele võib suveräänsetes baasipiirkondades asuvatel inimestel olla õigus suveräänsetes baasipiirkondades ühise põllumajanduspoliitika kohaldamise tõttu artikli 44 alusel ning Küprose Vabariik annab sellistest kulutustest aru komisjonile.

3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võib Ühendkuningriik asutamislepingu kohaselt kehtestatud korras delegeerida Küprose Vabariigi pädevatele asutustele kohustuste täitmise, mis on pandud liikmesriigile artiklites 43 kuni 46 osutatud sätetega või nende alusel.

4. Ühendkuningriik ja Küprose Vabariik teevad koostööd, et tagada käesoleva jaotise tõhus rakendamine suveräänsetes baasipiirkondades, ning vajaduse korral sõlmivad nad täiendavaid kokkuleppeid, mis käsitlevad artiklites 43 kuni 46 osutatud sätete rakendamise delegeerimist. Sellise kokkuleppe koopia esitatakse komisjonile.

Artikkel 49

Käesolevas jaotises sätestatud korra ainus eesmärk on reguleerida Küprosel asuvate Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade erilist olukorda ning seda ei või kohaldada muu liidu territooriumi suhtes ja see ei või endast kujutada ei terviku ega osana pretsedenti muu erikorra jaoks, mis kas juba kehtib või mis võidakse kehtestada mõnel muul põhiseaduse artiklis IV-440 ettenähtud Euroopa territooriumil.

Artikkel 50

Komisjon esitab alates 1. maist 2004 iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva jaotise rakendamise kohta.

Artikkel 51

Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse vastavalt deklaratsioonile Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade kohta Küprosel, mis sisaldab 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.

IV JAOTIS

SÄTTED IGNALINA TUUMAELEKTRIJAAMA KOHTA LEEDUS

Artikkel 52

Tõdedes liidu valmisolekut anda piisavat lisaabi Leedu püüdlustele lõpetada Ignalina tuumaelektrijaama tegevus ja pidades oluliseks seda solidaarsuse väljendust, kohustub Leedu sulgema Ignalina tuumaelektrijaama esimese reaktori enne 2005. aastat ja teise reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2009 ning lõpetama seejärel nende tegevuse.

Artikkel 53

1. Aastatel 2004–2006 annab liit Leedule täiendavat rahalist abi, et toetada tema püüdlusi Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel ning tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega tegelemisel (edaspidi "Ignalina programm").

2. Ignalina programmi meetmed võetakse vastu ja rakendatakse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 3906/89 teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta. [23].

3. Ignalina programm hõlmab muu hulgas järgmist: Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamist toetavad meetmed; ühenduse acquis'le vastav keskkonnakaitse ajakohastamine ja Ignalina tuumaelektrijaama kahe reaktori sulgemise järel nende tootmisvõimsuse asendamiseks vajalike traditsiooniliste tootmisvõimsuste moderniseerimine; muud nimetatud elektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise otsusest tulenevad meetmed ning meetmed, mis aitavad kaasa Leedu energiatootmise, -edastamise ja -jaotamise sektorite vajalikule restruktureerimisele, keskkonnakaitsealasele ajakohastamisele ja moderniseerimisele ning energiavarustuse kindluse ja energiatõhususe parandamisele Leedus.

4. Ignalina programm hõlmab meetmeid jaama töötajate toetamiseks, et tagada Ignalina tuumaelektrijaamas kõrge ohutustase sulgemiseelsel ajal ja kõnealuste reaktorite tegevuse lõpetamise ajal.

5. Aastatel 2004–2006 ulatuvad Ignalina programmi kulukohustuste assigneeringud 285 miljoni euroni, mille kohta võetakse kohustus võrdsete aastasummade kaupa.

6. Teatavate meetmete puhul võib Ignalina programmi kohane toetus ulatuda kuni 100 %-ni kogukuludest. Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, mis loodi seoses ühinemiseelse abiga Leedu püüdlustele lõpetada elektrijaama tegevus, ning vajadusel leida kaasfinantseerimist muudest allikatest.

7. Ignalina programmi kohase abi või selle osa andmise võib korraldada liidu rahasiirdena rahvusvahelisele Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.

8. Avalik abi siseriiklikest, liidu ja rahvusvahelistest allikatest, mida antakse:

a) ühenduse acquis'le vastavaks keskkonnakaitsealaseks ajakohastamiseks ja Elektrenais asuva Leedu soojuselektrijaama kui Ignalina tuumaelektrijaama reaktorite tootmisvõimsuse põhiasendaja moderniseerimiseks ja

b) Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamiseks, on siseturuga kokkusobiv põhiseaduse määratluse kohaselt.

9. Avalikku abi siseriiklikest, liidu ja rahvusvahelistest allikatest, mida antakse Leedu püüdlustele tegelda Ignalina tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega, võib igal üksikjuhul pidada põhiseaduse kohaselt siseturuga kokkusobivaks; see kehtib eelkõige sellise avaliku abi suhtes, mida antakse energiavarustuse kindluse suurendamiseks.

Artikkel 54

1. Tunnistades, et Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine on pikaajaline ning paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele, annab liit ka pärast 2006. aastat solidaarsuse tõttu Leeduga piisavat lisaabi püüdlustele lõpetada tuumaelektrijaama tegevus.

2. Sel eesmärgil kestab Ignalina programm katkematult ja seda pikendatakse üle 2006. aasta. Pikendatud Ignalina programmi käsitlevad rakendussätted võetakse vastu käesoleva protokolli artiklis 35 sätestatud korras ning need jõustuvad hiljemalt finantsperspektiivi lõppemise kuupäeval, nagu on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes.

3. Lõike 2 kohaselt pikendatud Ignalina programmi aluseks on artiklis 53 kirjeldatud elemendid ja põhimõtted.

4. Pikendatud Ignalina programmi kohased keskmised assigneeringud peavad järgmise finantsperspektiivi kehtivusajal olema asjakohased. Nende vahendite kavandamine põhineb tegelikel maksevajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta.

Artikkel 55

Ilma et see piiraks artikli 52 kohaldamist, kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012 artiklis 26 osutatud kaitseklauslit, juhul kui energiavarustus Leedus katkeb.

Artikkel 56

Käesolevat jaotist kohaldatakse vastavalt deklaratsioonile Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus, mis sisaldab 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 4 preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.

V JAOTIS

SÄTTED ISIKUTE MAISMAATRANSIIDI KOHTA KALININGRADI OBLASTI JA TEISTE VENEMAA FÖDERATSIOONI OSADE VAHEL

Artikkel 57

Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahelist isikute maismaatransiiti käsitlevad liidu eeskirjad ja kord, eelkõige nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 693/2003, millega kehtestatakse spetsiaalne transiiti hõlbustav dokument (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja ühtset käsiraamatut, [24] ei lükka edasi ega takista iseenesest Leedu täielikku osalemist Schengeni acquis', kaasa arvatud kontrolli kaotamine sisepiiridel.

Artikkel 58

Liit abistab Leedut Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahelise isikute transiidi eeskirjade ja korra rakendamisel, et tagada Leedu täielik osalemine Schengeni alas niipea kui võimalik.

Liit aitab Leedul korraldada Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahelist isikute transiiti, kandes eelkõige lisakulud, mis tekivad sellist transiiti reguleeriva acquis' erisätete rakendamisest.

Artikkel 59

Ilma et see piiraks Leedu suveräänseid õigusi, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu edasised aktid, mis käsitlevad Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa osade vahelist isikute transiiti. Nõukogu teeb otsused ühehäälselt.

Artikkel 60

Käesolevat jaotist kohaldatakse vastavalt deklaratsioonile isikute maismaatransiidi kohta Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahel, mis sisaldab 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 5 preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.

VI JAOTIS

SÄTTED LISAELUASEMETE OMANDAMISE KOHTA MALTAL

Artikkel 61

Pidades silmas, et Maltal on eluasemete arv ja ehituseks kasutada olev maa-ala väga piiratud ning saab katta vaid praeguste elanike demograafilisest arengust tulenevad põhivajadused, võib Malta jätta mittediskrimineerival alusel kehtima eeskirjad lisaeluasemena kasutatava kinnisvara omandamise ja omamise kohta liikmesriikide kodanike poolt, kes ei ole vähemalt viie aasta jooksul Maltal seaduslikult elanud, mis on sätestatud kinnisvaraseaduses (omandamine mitteresidentide poolt) (246. peatükk).

Maltal lisaeluasemena kasutatava kinnisvara omandamise suhtes kohaldab Malta loa andmise korda, mis põhineb avalikel, objektiivsetel, püsivatel ja läbipaistvatel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldatakse mittediskrimineerivalt ning nendes ei tehta vahet Malta ja teiste liikmesriikide kodanikel. Malta tagab, et ühelgi juhul ei kohelda liikmesriigi kodanikku piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku.

Luba antakse, kui liikmesriigi kodaniku ostetud ühe kinnisvara väärtus on suurem kui Malta seadustes sätestatud ülempiir, mis on 30000 malta liiri korterite puhul ja 50000 malta liiri muu kinnisvara kui korterite ning ajaloolise väärtusega kinnisvara puhul. Malta võib seadustes sätestatud ülempiiri muuta, et võtta arvesse hindade muutumist Malta kinnisvaraturul.

VII JAOTIS

SÄTTED ABORDI KOHTA MALTAL

Artikkel 62

Mitte ükski Euroopa põhiseaduse lepingu või seda muutvate ja täiendavate lepingute või aktide säte ei mõjuta aborti käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist Malta territooriumil.

VIII JAOTIS

SÄTTED POOLA TERASETÖÖSTUSE RESTRUKTUREERIMISE KOHTA

Artikkel 63

1. Olenemata põhiseaduse artiklitest III-167 ja III-168, loetakse Poola poolt teatavatele Poola terasetööstuse osadele restruktureerimiseks antud riigiabi siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et:

a) ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Poola vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu ESTÜ tooteid käsitleva protokolli nr 2 [25] artikli 8 lõikes 4 ettenähtud tähtaega on pikendatud kuni 1. maini 2004,

b) nimetatud protokolli pikendamise aluseks olnud restruktureerimiskava tingimusi järgitakse aastatel 2002–2006,

c) täidetakse käesolevas jaotises esitatud tingimusi ning

d) pärast 1. maid 2004 ei anta Poola terasetööstuse restruktureerimiseks mingit riigiabi.

2. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 1 loetletud äriühingute (edaspidi nimetatud "abisaajad äriühingud") individuaalsetes äriplaanides kirjeldatud ja käesolevas jaotises esitatud tingimustele vastav Poola terasesektori restruktureerimine viiakse lõpule hiljemalt 31. detsembriks 2006 (edaspidi nimetatud "restruktureerimisperioodi lõpp").

3. Poola terasetööstuse restruktureerimise raames võivad riigiabi saada ainult abisaajad äriühingud.

4. Abisaaja äriühing ei tohi:

a) 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 1 loetlemata äriühinguga ühinemise korral anda edasi abi, mis anti abisaajale äriühingule;

b) võtta üle sellise 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 1 loetlemata äriühingu vara, kellele on ajavahemikul kuni 31. detsembrini 2006 välja kuulutatud pankrot.

5. Abisaaja äriühingu hilisem erastamine peab toimuma piisavalt läbipaistvalt ning erastamise korral austatakse käesolevas jaotises kindlaksmääratud tingimusi ja põhimõtteid, mis käsitlevad elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist. Äriühingu või üksikvara müügi osana ei anta täiendavat riigiabi.

6. Abisaajatele äriühingutele antud restruktureerimisabi määratakse kindlaks põhjendustes, mis esitatakse heakskiidetud Poola terasetööstuse restruktureerimiskavas ja nõukogu poolt heakskiidetud individuaalsetes äriplaanides. Ent ühelgi juhul ei tohi aastatel 1997–2003 väljamakstud abi selle kogusummas ületada 3387070000 Poola zlotti.

Sellest kogusummast

a) ei ületa Polskie Huty Stali (edaspidi "PHS") puhul 1997. aastast kuni 2003. aasta lõpuni juba antud või antav restruktureerimisabi 3140360000 zlotti. Aastatel 1997–2001 on PHS juba saanud restruktureerimisabi 62360000 zlotti; 2002. ja 2003. aastal saab ta täiendavat restruktureerimisabi mitte rohkem kui 3078000000 zlotti olenevalt heakskiidetud restruktureerimiskavas ettenähtud nõuetest (kui ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Poola Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu protokolli nr 2 kohaselt antakse 2002. aasta lõpus ajapikendust, makstakse kogu summa välja 2002. aastal, vastasel korral 2003. aastal);

b) Huta Andrzej S.A., Huta Bankowa Sp. z o.o., Huta Batory S.A., Huta Buczek S.A., Huta L.W. Sp. z o.o., Huta Łabędy S.A. ja Huta Pokój S.A. puhul (edaspidi "teised abisaajad äriühingud") ei ületa 1997. aastast kuni 2003. aasta lõpuni juba antud või antav terasetööstuse restruktureerimisabi 246710000 zlotti. Aastatel 1997–2001 on need äriühingud juba saanud restruktureerimisabi 37160000 zlotti. Nad saavad täiendavat restruktureerimisabi mitte rohkem kui 210210000 zlotti olenevalt heakskiidetud restruktureerimiskavas ettenähtud nõuetest (kui ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Poola Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu protokolli nr 2 kohaselt antakse 2002. aasta lõpus ajapikendust, makstakse 182170000 zlotti välja 2002. aastal ja 27380000 zlotti 2003. aastal, vastasel korral makstakse 210210000 zlotti välja 2003. aastal).

Poola ei anna Poola terasetööstuse restruktureerimiseks muud riigiabi.

7. Aastatel 1997–2006 vähendab Poola valmistoodete puhul netovõimsust vähemalt 1231000 tonni võrra. See kogusumma hõlmab netovõimsuse vähendamist vähemalt 715000 tonni aastas kuumvaltsitud toodete puhul ja 716000 tonni aastas külmvaltsitud toodete puhul, samuti suurenemist kuni 200000 tonni võrra aastas kõigi teiste valmistoodete puhul.

Võimsuse vähendamise ainsaks mõõtmisaluseks on tootmisrajatiste sulgemine alatiseks nende füüsilise hävitamise teel, nii et selliseid rajatisi ei ole enam võimalik taastada. Teraseettevõtja pankroti väljakuulutamist ei loeta võimsuse vähendamiseks.

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 2 esitatud netovõimsuse vähendamine on saavutada tulev miinimumeesmärk ning tegelik netovõimsuse vähendamine ja selle saavutamise ajakava kehtestatakse Poola lõpliku restruktureerimisprogrammi ja individuaalsete äriplaanide alusel vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Poola Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingule, võttes arvesse eesmärki tagada abisaajate äriühingute elujõulisus 31. detsembri 2006. aasta seisuga.

8. Abisaaja äriühingu PHS äriplaan viiakse ellu. Eriti:

a) restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele:

i) PHS tootmisrajatised korraldatakse ümber tootepõhiselt ning tagatakse organisatsiooni horisontaalstruktuur funktsioonide järgi (ost, tootmine, müük),

ii) PHS-s luuakse ühtne juhtimisstruktuur, mis võimaldab konsolideerimisel sünergia täielikku realiseerimist,

iii) PHS strateegilised eesmärgid arenevad tootmiskesksetest turustamiskeskseteks,

iv) parandatakse PHS ärijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust ning tagatakse otsemüügi parem kontrollimine,

v) mõistlikele majanduslikele kaalutlustele tuginedes vaatab PHS läbi kõrvalettevõtete strateegia ning vajaduse korral reintegreerib teenused emaettevõttesse,

vi) PHS vaatab läbi oma tootevaliku, vähendab ülevõimsust pooltoodete puhul ning liigub üldiselt kõrgema lisandväärtusega toodete turu suunas,

vii) PHS investeerib valmistoodete kvaliteedi parandamiseks; erilist tähelepanu pööratakse sellele, et saavutada PHS restruktureerimisprogrammi rakendamise ajakavas ettenähtud tähtajaks ning hiljemalt 2006. aasta lõpuks PHS Krakówi tehases toodangukvaliteedi tase 3-Sigma;

b) restruktureerimisperioodil vähendatakse PHS-s maksimaalselt kulusid energiatõhususe, ostude parandamise ja liidu tasemega võrreldava tootlikkuse tagamise kaudu;

c) viiakse ellu tööjõu restruktureerimine; seisuga 31. detsember 2006 saavutatakse liidu terasetööstuse tooterühmade tootlikkuse tasemega võrreldav tootlikkuse tase koondnäitajate alusel, mis hõlmavad ka kaudset tööhõivet äriühingule täielikult kuuluvates teenindusettevõtetes;

d) igasugune erastamine peab toimuma piisavalt läbipaistvalt ning PHS kaubanduslikku väärtust silmas pidades. Müügi osana ei anta täiendavat riigiabi.

9. Teiste abisaajate äriühingute äriplaanid viiakse ellu. Eriti:

a) kõigi teiste abisaajate äriühingute restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele:

i) strateegilised eesmärgid arenevad tootmiskesksetest turustamiskeskseteks,

ii) parandatakse äriühingute ärijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust ning tagatakse otsemüügi parem kontrollimine,

iii) mõistlikele majanduslikele kaalutlustele tuginedes vaadatakse läbi kõrvalettevõtete strateegia ning vajaduse korral reintegreeritakse teenused emaettevõtetesse;

b) Huta Bankowa puhul viiakse ellu kulude vähendamise programm;

c) Huta Buczeki puhul saadakse vajalik rahaline tugi võlausaldajatelt ja kohalikelt finantseerimisasutustelt ning viiakse ellu kulude vähendamise programm, sealhulgas vähendatakse investeerimiskulusid olemasolevate tootmisrajatiste kohandamise teel;

d) Huta Łabędy puhul viiakse ellu kulude vähendamise programm ja vähendatakse sõltuvust mäetööstusest;

e) Huta Pokój puhul saavutatakse tütarettevõtetes rahvusvahelistele tootlikkusstandarditele vastav tase, vähendades energiatarbimist ja katkestades töötlemisse ja ehitusse kavandatud investeeringud;

f) Huta Batory puhul saavutatakse võlausaldajate ja finantseerimisasutustega kokkulepe võlgade ümberkorraldamise ja investeerimislaenude kohta. Äriühing tagab ka kulude olulise täiendava vähendamise, mis on seotud tööjõu restruktureerimise ja tõhususe parandamisega;

g) Huta Andrzej puhul kindlustatakse selle arenguks stabiilne finantsbaas, pidades lepinguläbirääkimisi äriühingu praeguste laenuandjate, pikaajaliste võlausaldajate, kaubanduskrediidiandjate ja finantseerimisasutuste vahel. Tuleb teha täiendavaid investeeringuid torukuumvaltspinkidesse, samuti tuleb viia ellu töötajate vähendamise programm;

h) Huta L.W. puhul tehakse investeeringuid, mis on seotud äriühingu kuumvaltspinkide projekti, tõsteseadmete ja keskkonnaseisundiga. Samuti saavutab see äriühing kõrgema tootlikkustaseme tööjõu restruktureerimise ja välisteenuste kulude vähendamise kaudu.

10. Kõik hilisemad üldise restruktureerimiskava ja individuaalplaanide muudatused peab heaks kiitma komisjon ja vajaduse korral nõukogu.

11. Restruktureerimine toimub täieliku läbipaistvuse tingimusel ja mõistlike turumajanduspõhimõtete alusel.

12. Komisjon ja nõukogu jälgivad tähelepanelikult restruktureerimiskava elluviimist ja käesolevas jaotises esitatud, elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist käsitlevate tingimuste täitmist enne ja pärast 1. maid 2004 kuni restruktureerimisperioodi lõpuni vastavalt punktidele 13 kuni 18. Selleks esitab komisjon nõukogule aruande.

13. Peale riigiabi jälgivad komisjon ja nõukogu veel 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 3 esitatud restruktureerimise kriteeriumide täitmist. Eespool nimetatud lisas sisalduvaid viiteid protokolli lõikele 14 tõlgendatakse viidetena käesoleva artikli lõikele 14.

14. Jälgimise alla kuulub sõltumatu hindamine, mis toimub aastatel 2003, 2004, 2005 ja 2006. Hindamise juurde kuulub komisjoni korraldatav elujõulisustest ja tootlikkuse mõõtmine.

15. Poola teeb täielikku koostööd jälgimiskorralduse raames. Eriti:

a) esitab Poola komisjonile kuni restruktureerimisperioodi lõpuni hiljemalt iga aasta 15. märtsil ja 15. septembril kuue kuu aruanded abisaajate äriühingute restruktureerimise kohta;

b) esimene aruanne peab komisjoni jõudma 15. märtsiks 2003 ja viimane aruanne 15. märtsiks 2007, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab teisiti;

c) aruanded sisaldavad kogu informatsiooni, mis on vajalik restruktureerimisprotsessi, riigiabi ning võimsuse vähendamise ja kasutamise jälgimiseks, ning neis esitatakse piisavad finantsandmed, mis võimaldavad hinnata, kas käesoleva jaotise tingimused ja nõuded on täidetud. Aruanded peavad sisaldama vähemalt 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 4 loetletud andmeid, mida komisjonil on õigus muuta vastavalt jälgimisprotsessi käigus kogetule. 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 8 lisas 4 sisalduvaid viiteid protokolli lõikele 14 tõlgendatakse viidetena käesoleva artikli lõikele 14. Peale abisaajate äriühingute individuaalsete majandustegevuse aruannete tuleb esitada ka aruanne Poola terasesektori üldolukorra kohta, kaasa arvatud hiljutised makromajanduslikud arengud;

d) samuti peab Poola esitama punktis 14 ettenähtud sõltumatu hindamise jaoks vajaliku lisateabe;

e) Poola kohustab abisaajaid äriühinguid avaldama kõiki asjakohaseid andmeid, mida muudel juhtudel võidakse pidada konfidentsiaalseteks. Nõukogule aruande esitamisel tagab komisjon, et konkreetsete äriühingute konfidentsiaalset teavet ei avalikustata.

16. Komisjon võib igal ajal otsustada volitada sõltumatut konsultanti hindama jälgimistulemusi, tegema vajalikke uurimisi ning esitama tulemusi komisjonile ja nõukogule.

17. Kui jälgimise põhjal tuvastab komisjon olulisi lahknevusi finantsandmetest, mille põhjal hinnati elujõulisust, võib ta nõuda Poolalt vajalike meetmete võtmist, et tugevdada või muuta asjaomaste abisaajate äriühingute restruktureerimismeetmeid.

18. Kui jälgimisel ilmneb, et:

a) ei ole täidetud käesolevas jaotises esitatud üleminekukorra tingimusi või

b) ei ole täidetud kohustusi, mis on võetud selle tähtaja pikendamisel, mille jooksul Poola võib erandkorras anda oma terasetööstuse restruktureerimiseks riigiabi ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Poola Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu alusel, või

c) restruktureerimisperioodi jooksul on Poola andnud nõuetele mittevastavat täiendavat riigiabi terasetööstusele ja eelkõige abisaajatele äriühingutele,

ei kohaldata käesolevas jaotises esitatud üleminekukorda.

Komisjon astub vajalikke samme, et nõuda asjaomastelt äriühingutelt käesoleva jaotise tingimusi rikkudes antud abi tagasimaksmist.

IX JAOTIS

SÄTTED BOHUNICE V1 TUUMAELEKTRIJAAMA ESIMESE JA TEISE REAKTORI KOHTA SLOVAKKIAS

Artikkel 64

Slovakkia kohustub sulgema Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2006 ja teise reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2008 ning lõpetama seejärel nimetatud reaktorite tegevuse.

Artikkel 65

1. Aastatel 2004–2006 annab liit Slovakkiale rahalist abi, et toetada tema püüdlusi Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori tegevuse lõpetamisel ning nimetatud reaktorite sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega tegelemisel (edaspidi "abi").

2. Abi otsustatakse ja rakendatakse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 3906/89 teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta. [26].

3. Aastatel 2004–2006 ulatuvad abi kulukohustuste assigneeringud 90 miljoni euroni, mille kohta võetakse kohustus võrdsete aastasummade kaupa.

4. Abi või selle osa andmise võib korraldada liidu rahasiirdena rahvusvahelisele Bohunice tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.

Artikkel 66

Liit tõdeb, et Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine peab jätkuma pärast finantsperspektiivi lõppemist, nagu on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, ning et see paneb Slovakkiale olulise rahalise koorma. Liidu otsused sellealase abi jätkamise kohta pärast 2006. aastat võtavad seda olukorda arvesse.

Artikkel 67

Käesolevat jaotist kohaldatakse vastavalt deklaratsioonile Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias, mis sisaldab 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 9 preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.

X JAOTIS

SÄTTED KÜPROSE KOHTA

Artikkel 68

1. Ühenduse ja liidu acquis' kohaldamine peatatakse nendes Küprose Vabariigi piirkondades, mille üle puudub Küprose Vabariigi valitsusel tegelik kontroll.

2. Lõikes 1 osutatud peatamise lõpetamise otsustab komisjoni ettepaneku põhjal nõukogu. Nõukogu otsustab ühehäälselt.

Artikkel 69

1. Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks, millistel tingimustel kohaldatakse liidu õiguse sätteid artiklis 68 osutatud piirkondade ja Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all olevate piirkondade vahelise eraldusjoone suhtes. Nõukogu otsustab ühehäälselt.

2. Artikli 68 kohase ühenduse ja liidu acquis' kohaldamise peatamise ajal käsitletakse idapoolse suveräänse baasipiirkonna ja artiklis 68 osutatud piirkondade vahelist piiri suveräänsete baasipiirkondade välispiirina Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänseid baasipiirkondi Küprosel käsitleva 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 lisa neljandas osas määratletud tähenduses.

Artikkel 70

1. Käesolev jaotis ei välista meetmeid, mille eesmärk on edendada artiklis 68 osutatud piirkondade majanduslikku arengut.

2. Sellised meetmed ei mõjuta ühenduse ja liidu acquis' kohaldamist üheski teises Küprose Vabariigi osas käesolevas protokollis sätestatud tingimustel.

Artikkel 71

Küprose küsimuse lahendamise korral teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal otsuse Küprose liiduga ühinemise tingimuste kohandamise kohta seoses Küprose türgi kogukonnaga. Nõukogu otsustab ühehäälselt.

Artikkel 72

Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse vastavalt deklaratsioonile Küprose kohta, mis sisaldab 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 10 preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.

KOLMAS OSA

SÄTTED 16. APRILLI 2003. AASTA ÜHINEMISAKTI LISADE KOHTA

Artikkel 73

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti lisad I ja III-XVII, nende liited ja 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti [27] protokollide 2, 3 ja 8 lisad on käesoleva protokolli lahutamatud osad.

Artikkel 74

1. Käesoleva protokolli artiklis 73 osutatud lisades sisalduvaid viiteid "ühinemislepingule" tõlgendatakse viidetena põhiseaduse artikli IV-437 lõike 2 punktis e osutatud lepingule, ja viiteid kõnealuse lepingu allkirjastamise kuupäevale või ajale tõlgendatakse viidetena 16. aprillile 2003 ning viiteid ühinemiskuupäevale tõlgendatakse viidetena 1. maile 2004.

2. Ilma, et see piiraks teise lõigu kohaldamist, tõlgendatakse käesoleva protokolli artiklis 73 osutatud lisades sisalduvaid viiteid "käesolevale aktile" viidetena 16. aprilli 2003. aasta ühinemisaktile.

Käesoleva protokolli artiklis 73 osutatud lisades sisalduvaid viiteid 16. aprilli 2003. aasta ühinemisakti sätetele tõlgendatakse viidetena käesolevale protokollile vastavalt järgmisele vastavustabelile:

16. aprilli 2003. aasta ühinemisakt | Protokoll |

Artikkel 21 | Artikkel 12 |

Artikkel 22 | Artikkel 13 |

Artikkel 24 | Artikkel 15 |

Artikkel 32 | Artikkel 21 |

Artikkel 37 | Artikkel 26 |

Artikkel 52 | Artikkel 32 |

3. Allpool nimetatud, artiklis 73 osutatud lisades esinevaid mõisteid tõlgendatakse vastavalt järgmises vastavustabelis neile omistatud tähendusele, välja arvatud juhul, kui nad viitavad üksnes Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumisele eelnevatele õiguslikele olukordadele.

Artiklis 73 osutatud lisades kasutatavad mõisted | Tähendus |

Euroopa Ühenduse asutamisleping | Põhiseadus |

Euroopa Liidu leping | Põhiseadus |

Euroopa Liidu aluslepingud | Põhiseadus |

(Euroopa) Ühendus | Liit |

Laienenud ühendus | Liit |

Ühendus(ed) | Liit |

EL | Liit |

Laienenud liit või laienenud EL | Liit |

Erandina esimeses lõigus mainitust, jääb mõiste "ühendus" tähendus muutmata, kui seda kasutatakse mõistete "soodustus (eelistus)" või "kalandus" piiritlemiseks.

4. Käesoleva protokolli artiklis 73 osutatud lisades sisalduvaid viiteid Euroopa Ühenduse asutamislepingu osadele või sätetele tõlgendatakse viidetena põhiseaduse osadele või sätetele vastavalt järgmisele vastavustabelile:

EÜ asutamisleping | Põhiseadus |

(Kolmanda osa) I jaotis | III osa III jaotise I peatüki 3. jagu |

Kolmanda osa I jaotise 1. peatükk | III osa III jaotise I peatüki 3. jao 1. alajagu |

Kolmanda osa II jaotis | III osa III jaotise III peatüki 4. jagu |

Kolmanda osa III jaotis | III osa III jaotise I peatüki 2. ja 4. jagu |

Kolmanda osa VI jaotise 1. peatükk | III osa III jaotise I peatüki 5. jagu |

Artikkel 31 | Artikkel III-155 |

Artikkel 39 | Artikkel III-133 |

Artikkel 49 | Artikkel III-144 |

Artikkel 58 | Artikkel III-158 |

Artikkel 87 | Artikkel III-167 |

Artikkel 88 | Artikkel III-168 |

Artikkel 226 | Artikkel III-360 |

I lisa | I lisa |

5. Kui käesoleva protokolli artiklis 73 osutatud lisades on sätestatud, et nõukogu või komisjon võtab vastu õigusakte, antakse need õigusaktid Euroopa määrustena või otsustena.

[1] EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

[2] EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

[3] EÜT L 79, 22.3.2002, lk 42.

[4] Määrus (EMÜ) nr 3906/89 (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).

[5] Määrus (EÜ) nr 2760/98 (EÜT L 345, 19.12.1998, lk 49).

[6] Määrus (EÜ) nr 555/2000 (EÜT L 68, 16.3.2000, lk 3).

[7] Määrus (EÜ) nr 1267/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

[8] Määrus (EÜ) nr 1268/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87).

[9] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja -menetluse parandamise kohta (EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1).

[10] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

[11] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

[12] EÜT L 232, 2.9.1999, lk 34.

[13] Nagu see on sätestatud Phare juhendis (SEC (1999) 1596, ajakohastatud 6.9.2002 dokumendiga C 3303/2).

[14] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

[15] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

[16] EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11.

[17] Määrus (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[18] EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1.

[19] EÜT L 360, 31.12.1994, lk 2.

[20] EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26

[21] EÜT L 360, 31.12.1994, lk 2.

[22] EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

[23] EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11

[24] ELT L 99, 17.4.2003, lk 8.

[25] EÜT L 348, 31.12.1993, lk 2.

[26] EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11

[27] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

--------------------------------------------------