ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikkel III-385

1. Kontrollikoja liikmed valitakse isikute hulgast, kes oma riigis kuuluvad või on kuulunud organisatsioonivälistesse auditeerimisasutustesse või kes on eriti pädevad selle ametikoha jaoks. Nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust.

2. Kontrollikoja liikmed nimetatakse ametisse kuueks aastaks. Neid võib ametisse tagasi nimetada. Nõukogu võtab vastu Euroopa otsuse, millega kehtestab liikmete nimekirja, mis koostatakse iga liikmesriigi ettepanekute alusel. Nõukogu teeb otsused pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Liikmed valivad enda hulgast kolmeks aastaks Kontrollikoja presidendi. Presidendi võib tagasi valida.

3. Oma kohustuste täitmisel ei taotle ega võta Kontrollikoja liikmed vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega mingilt muult organilt. Nad hoiduvad kõigest, mis on kokkusobimatu nende ülesannetega.

4. Kontrollikoja liikmed ei või oma ametiaja jooksul töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal. Oma kohustusi täitma asudes kohustuvad nad pidulikult nii ametiaja jooksul kui ka pärast selle lõppemist austama sellest tulenevaid kohustusi ning eriti oma kohustust käituda ausalt ja diskreetselt teatud ametissenimetamiste suhtes või soodustuste vastuvõtmisel pärast oma ametiaja lõppemist.

5. Kui tavaline asendamine või surm välja arvata, lõpevad Kontrollikoja liikme kohustused ametist lahkumisel või Euroopa Kohtu otsusega ametist tagandamisel lõike 6 alusel.

Sel viisil tekkinud vaba ametikoht täidetakse liikme ülejäänud ametiajaks.

Kui ametist tagandamine välja arvata, jäävad Kontrollikoja liikmed ametisse kuni asendamiseni.

6. Kontrollikoja liiget võib ametist vabastada või ilma jätta õigusest saada pensioni või muid seda asendavaid soodustusi ainult juhul, kui Euroopa Kohus Kontrollikoja taotluse põhjal leiab, et ta ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - IV OSA — ÜLD- JA LÕPPSÄTTED - Artikkel IV-448



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0191 - 0191



Artikkel IV-448 Autentsed tekstid ja tõlked 1. Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja nimetatud valitsus edastab tõestatud koopiad kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele. 2. Käesoleva lepingu võib samuti tõlkida liikmesriikide poolt määratud teistesse keeltesse, sealhulgas keeltesse, millel vastavalt liikmesriigi põhiseaduslikule korrale on ametlik staatus kas riigis tervikuna või osal riigi territooriumist. Liikmesriigid esitavad kõnealuste tõlgete tõestatud koopiad deponeerimiseks nõukogu arhiivi. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 5. alajagu — Euroopa Liidu Kohus - Artikkel III-377



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0163 - 0163



Artikkel III-377 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitleva III jaotise IV peatüki 4. ja 5. jao sätetega seotud volituste teostamisel ei ole Euroopa Liidu Kohus pädev kontrollima liikmesriigi politsei või muu õiguskaitseorgani korraldatud operatsioonide kehtivust või proportsionaalsust ega seda, kuidas liikmesriigid teostavad oma vastutust avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamisel. --------------------------------------------------
Artikkel III-369

Euroopa Liidu Kohus on pädev tegema eelotsuseid, mis käsitlevad:

a) põhiseaduse tõlgendamist;

b) liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist.

Kui selline küsimus tõusetub liikmesriigi kohtus, võib see kohus, kui ta leiab, et otsuse tegemiseks on vaja kõnealune küsimus lahendada, taotleda sellekohast eelotsust Euroopa Liidu Kohtult.

Kui mingi niisugune küsimus tõusetub poolelioleva kohtuasja käigus liikmesriigi kohtus, mille otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse järgi edasi kaevata, siis peab nimetatud kohus saatma asja Euroopa Liidu Kohtusse.

Kui mingi niisugune küsimus tõusetub poolelioleva kohtuasja käigus liikmesriigi kohtus seoses kinnipeetava isikuga, siis teeb Euroopa Liidu Kohus otsuse võimalikult kiiresti.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 2. jagu — Liidu nõuandvad organid - 2. alajagu — Majandus- ja sotsiaalkomitee - Artikkel III-389



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0168 - 0168



Artikkel III-389 Majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete arv ei või olla suurem kui 350. Komitee koosseis määratakse kindlaks nõukogu poolt komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võetud Euroopa otsusega. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - Protokollid ning lisa - 28.Protokoll põhiseaduse artikli III-214 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0373 - 0373



28. PROTOKOLL PÕHISEADUSE ARTIKLI III-214 KOHTA KÕRGED LEPINGUOSALISED, ON KOKKU LEPPINUD järgmises sättes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule: Ainus artikkel Põhiseaduse artikli III-214 kohaldamisel ei loeta kutsealase sotsiaalkindlustusskeemi alusel saadud hüvitisi töötasuks, kui ja niivõrd kui need on seotud töötamisperioodiga enne 17. maid 1990, välja arvatud töötajate või nende nimel nõude esitanud isikute puhul, kes on enne seda kuupäeva alustanud kohtumenetlust või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku õiguse alusel. --------------------------------------------------
Artikkel I-3

Liidu eesmärgid

1. Liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut.

2. Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala ning vaba ja moonutamata konkurentsiga siseturu.

3. Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Liit edendab teaduse ja tehnoloogia arengut.

Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset.

Liit edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja liikmesriikide vahelist solidaarsust.

Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise.

4. Suhetes maailmaga kaitseb ja edendab liit oma väärtusi ja huve. Ta toetab rahu, turvalisust, maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist.

5. Liit taotleb oma eesmärke asjakohaste vahenditega vastavalt pädevusele, mis talle käesolevas põhiseaduses omistatakse.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 5. jagu — Konkurentsieeskirjad - 1. alajagu — Ettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad - Artikkel III-163



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0069 - 0070



Artikkel III-163 Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu artiklites III-161 ja III-162 sätestatud põhimõtete kohaldamiseks vajalikud Euroopa määrused. Nõukogu teeb otsused pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Nende määruste eesmärk on eelkõige: a) tagada kinnipidamine artikli III-161 lõikes 1 ja artiklis III-162 sätestatud keeldudest, kehtestades selleks sätted trahvide ja karistusmaksete rakendamiseks; b) kehtestada üksikasjalikud eeskirjad artikli III-161 lõike 3 kohaldamiseks, võttes arvesse ühelt poolt vajadust tagada tõhus järelevalve ning teiselt poolt vajadust halduskontrolli niipalju kui võimalik lihtsustada; c) määratleda vajaduse korral artiklite III-161 ja III-162 kohaldamisala eri majandusharudes; d) määratleda komisjoni ja Euroopa Liidu kohtu roll käesoleva lõigu sätete kohaldamisel; e) määrata kindlaks suhted ühelt poolt liikmesriikide õigusaktide ja teiselt poolt nii käesoleva jao kui ka käesoleva artikli alusel vastuvõetud Euroopa määruste vahel. --------------------------------------------------
12004V261

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - IV PEATÜKK — VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA - 1. jagu — Üldsätted - Artikkel III-261



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0114 - 0114
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - V JAOTIS — KODANIKE ÕIGUSED - Artikkel II-99



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0050 - 0050



Artikkel II-99 Õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel 1. Igal liidu kodanikul on Euroopa Parlamendi valimistel õigus hääletada ja kandideerida selles liikmesriigis, kus on tema elukoht, samadel tingimustel kui selle riigi kodanikel. 2. Euroopa Parlamendi liikmed valitakse otsestel ja üldistel valimistel vaba ja salajase hääletuse teel. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 1. jagu — Tööhõive - Artikkel III-203



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0091 - 0091



Artikkel III-203 Liit ja liikmesriigid püüavad käesoleva jao kohaselt välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegiat, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge, pidades silmas artiklis I-3 määratletud eesmärkide saavutamist. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 2. jagu — Liidu nõuandvad organid - 1. alajagu — Regioonide komitee - Artikkel III-386



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0167 - 0167



Artikkel III-386 Regioonide komitee liikmete arv ei või olla suurem kui 350. Komitee koosseis määratakse kindlaks nõukogu poolt komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võetud Euroopa otsusega. Komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid nimetatakse viieks aastaks. Neid võib ametisse tagasi nimetada. Ükski komitee liige ega asendusliige ei või samal ajal olla Euroopa Parlamendi liige. Nõukogu võtab vastu Euroopa otsuse, milles kehtestatakse liikmete ja asendusliikmete nimekiri, mis on koostatud kõigi liikmesriikide ettepanekute põhjal. Komitee liikmete ametiaeg lõpeb automaatselt artikli I-32 lõikes 2 osutatud mandaadi, mille põhjal neid liikmeks soovitati, lõppedes, ning nad asendatakse ülejäänud ametiajaks sama korra kohaselt. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - II JAOTIS — VABADUSED - Artikkel II-67



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0043 - 0043



Artikkel II-67 Era- ja perekonnaelu austamine Igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - I JAOTIS — LIIDU MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID - Artikkel I-2



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0011 - 0011



Artikkel I-2 Liidu väärtused Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus. --------------------------------------------------
12004V328

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - V JAOTIS — LIIDU VÄLISTEGEVUS - VII PEATÜKK — LIIDU SUHTED RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE JA KOLMANDATE RIIKIDEGA NING LIIDU DELEGATSIOONID - Artikkel III-328



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0149 - 0149
Artikkel II-94

Sotsiaalkindlustus ja sotsiaalabi

1. Liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalkindlustushüvitistele ja sotsiaalteenustele, mille kaudu pakutakse liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud eeskirjade kohast kaitset raseduse ja sünnituse, haiguse, tööõnnetuste, ülalpeetavaks muutumise, eakuse või töökoha kaotuse korral.

2. Igaühel, kelle elukoht on Euroopa Liidus ja kes seal seaduslikult liigub, on õigus saada sotsiaalkindlustushüvitisi ja sotsiaalseid soodustusi liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt.

3. Sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud eeskirjade kohaselt rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendeid.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - IV JAOTIS — LIIDU INSTITUTSIOONID JA ORGANID - I PEATÜKK — INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK - Artikkel I-27



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0023 - 0023



Artikkel I-27 Euroopa Komisjoni president 1. Võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja pärast asjakohaste konsultatsioonide pidamist esitab Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud otsuse alusel Euroopa Parlamendile oma kandidaadi komisjoni presidendi ametikohale. Selle kandidaadi valib Euroopa Parlament oma liikmete häälteenamusega. Kui kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, esitab kvalifitseeritud häälteenamusega otsustav Euroopa Ülemkogu ühe kuu jooksul uue kandidaadi, kelle Euroopa Parlament valib sama korra kohaselt. 2. Ühisel kokkuleppel valitud presidendiga võtab nõukogu vastu teiste isikute nimekirja, keda ta paneb ette määrata komisjoni liikmeteks. Need liikmed valitakse välja liikmesriikide esitatud soovituste põhjal artikli I-26 lõikes 4 ja lõike 6 teises lõigus esitatud kriteeriumide alusel. Komisjoni president, liidu välisminister ja teised komisjoni liikmed kiidetakse Euroopa Parlamendis hääletamisel heaks ühtse nimekirjana. Kõnealuse heakskiidu alusel nimetakse komisjon ametisse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega. 3. Komisjoni president: a) määrab kindlaks suunised, mille kohaselt komisjon töötab; b) otsustab komisjoni sisemise korralduse üle, tagades komisjoni järjepideva ja tõhusa töö ning selle toimimise kollegiaalse koguna, c) nimetab komisjoni liikmete hulgast ametisse asepresidendid, välja arvatud liidu välisministri. Komisjoni liige astub tagasi, kui president seda nõuab. Liidu välisminister astub tagasi artikli I-28 lõikes 1 sätestatud korras, kui president seda nõuab. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 1. jagu — Tööhõive - Artikkel III-205



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0091 - 0091



Artikkel III-205 1. Liit aitab kaasa kõrge tööhõivetaseme saavutamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning toetades ja vajaduse korral täiendades nende meetmeid. Seejuures austatakse liikmesriikide pädevust. 2. Liidu poliitika ja meetmete sõnastamisel ning rakendamisel võetakse arvesse eesmärki saavutada kõrge tööhõivetase. --------------------------------------------------
Artikkel II-92

Keeld kasutada laste tööjõudu ja noorte töötajate kaitse

Laste töölevõtmine on keelatud. Töölevõtmisel ei või vanuse alammäär olla madalam kui iga, mil lõpeb koolikohustus, ilma et eelöeldu mõjutaks noortele soodsamate eeskirjade kohaldamist ja piiratud erandeid.

Töölevõetud noorte töötingimused peavad olema eakohased ning noori tuleb kaitsta majandusliku ekspluateerimise ja töö eest, mis võiks kahjustada nende ohutust, tervist või kehalist, vaimset, kõlbelist või sotsiaalset arengut või takistada hariduse omandamist.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 7. jagu — Transport - Artikkel III-244



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0107 - 0107



Artikkel III-244 Komisjoni juurde luuakse nõuandekomitee, mis koosneb liikmesriikide valitsuste nimetatud ekspertidest. Kui komisjon seda vajalikuks peab, konsulteerib ta komiteega transpordiküsimustes. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 4. alajagu — Euroopa Komisjon - Artikkel III-349



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0155 - 0155



Artikkel III-349 Kui komisjoni liige ei vasta enam tingimustele, mis on nõutavad tema ametiülesannete täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises, võib Euroopa Kohus ta lihthäälteenamusega otsuse teinud nõukogu või komisjoni avalduse põhjal ametist tagandada. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - II JAOTIS — VABADUSED - Artikkel II-71



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0044 - 0044



Artikkel II-71 Sõna- ja teabevabadus 1. Igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb arvamusvabadust ning vabadust saada ja levitada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest. 2. Massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse. --------------------------------------------------
12004V150

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 2. jagu — Isikute ja teenuste vaba liikumine - 3. alajagu — Teenuste osutamise vabadus - Artikkel III-150



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0064 - 0064
Artikkel III-209

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise.

Sel eesmärgil rakendavad liit ja liikmesriigid meetmeid, mis võtavad arvesse riigiti kehtivate tavade mitmekesisust, eriti lepinguliste suhete vallas, ja vajadust säilitada liidu majanduse konkurentsivõime.

Nad usuvad, et niisugune areng ei tulene ainult siseturu toimimisest, mis soodustab sotsiaalsüsteemide ühtlustamist, vaid ka käesoleva põhiseadusega sätestatud menetlustest ning liikmesriikide õigus- ja haldusnormide lähendamisest.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 24.Deklaratsioon artikli III-296 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0462 - 0462



24. Deklaratsioon artikli III-296 kohta Konverents deklareerib, et niipea kui Euroopa põhiseaduse leping on alla kirjutatud, peavad nõukogu peasekretär, välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, komisjon ja liikmesriigid alustama ettevalmistusi Euroopa välisteenistuse loomiseks. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - II PEATÜKK — MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA - 2. jagu — Rahapoliitika - Artikkel III-186



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0082 - 0082



Artikkel III-186 1. Euroopa Keskpangal on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. Pangatähti võivad emiteerida Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad. Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade emiteeritud pangatähed on liidus ainsad seadusliku maksevahendi staatusega pangatähed. 2. Liikmesriigid võivad emiteerida euro münte tingimusel, et Euroopa Keskpank on emissiooni mahu heaks kiitnud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta Euroopa määrusi, milles sätestatakse meetmed ringlusse lastavate müntide nominaalväärtuse ja tehniliste tunnuste ühtlustamiseks, niivõrd kui see on vajalik nende tõrgeteta ringluseks liidu piires. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - VI JAOTIS — DEMOKRAATIA LIIDUS - Artikkel I-48



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0035 - 0035



Artikkel I-48 Tööturu osapooled ja sõltumatu sotsiaalne dialoog Liit tunnustab ja edendab tööturu osapoolte rolli liidu tasandil, võttes arvesse siseriiklike süsteemide mitmekesisust; liit aitab kaasa tööturu osapoolte dialoogile, austades nende sõltumatust. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev kolmepoolne tööturu osapoolte tippkohtumine aitab kaasa sotsiaaldialoogile. --------------------------------------------------
Artikkel III-234

1. Euroopa seaduse või raamseadusega kehtestatakse, missuguseid meetmeid tuleb võtta, et saavutada artiklis III-233 seatud eesmärgid. Seadus või raamseadus võetakse vastu pärast konsulteerimist regioonide komiteega ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

2. Erandina lõike 1 sätetest ja ilma et see piiraks artikli III-172 kohaldamist, võtab nõukogu ühehäälselt vastu Euroopa seadused või raamseadused, millega kehtestatakse:

a) peamiselt maksusätteid;

b) i) asulate või maapiirkondade planeerimist;

ii) veeressursside kvantitatiivset majandamist või mõjutavad otseselt või kaudselt nende ressursside kättesaadavust;

iii) maa kasutamist, välja arvatud jäätmemajandus;

c) meetmeid, mis mõjutavad oluliselt liikmesriigi valikut energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastuvõetud Euroopa otsusega määratleda need esimeses lõigus märgitud valdkonnad, mille puhul kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust.

Nõukogu teeb kõigil juhtudel otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, regioonide komitee ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

3. Euroopa seadusega kehtestatakse üldised tegevusprogrammid, milles sätestatakse esmatähtsad eesmärgid. See seadus võetakse vastu pärast konsulteerimist regioonide komitee ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

Nende programmide elluviimiseks vajalikud meetmed võetakse vastu olenevalt juhtumist kas lõike 1 või 2 tingimuste kohaselt.

4. Ilma et see piiraks teatavate liitu puudutavate meetmete võtmist, rahastavad ja rakendavad keskkonnapoliitikat liikmesriigid.

5. Kui lõikel 1 rajanev meede tekitab liikmesriigi asutustele ebaproportsionaalseks peetavaid kulusid, siis kehtestatakse, ilma et see piiraks võimalust kohaldada põhimõtet, et saastajal tuleb maksta, selle meetme vastuvõtmise õigusaktis asjakohased sätted:

a) ajutiste eranditena, ja/või

b) rahaliste toetustena Ühtekuuluvusfondist.

6. Käesoleva artikli kohaselt võetud kaitsemeetmed ei takista liikmesriiki säilitamast või kasutusele võtmast rangemaid kaitsemeetmeid. Niisugused meetmed peavad olema kooskõlas põhiseadusega. Neist teatatakse komisjonile.

--------------------------------------------------