AKT 
Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise 
lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta  
ESIMENE OSA  
PÕHIMÕTTED 
Artikkel 1  
Käesolevas aktis:  
— „aluslepingud” on  
a) Euroopa Liidu leping (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimi ­
mise leping (ELi toimimise leping) sellisel kujul, nagu 
neid on muudetud või täiendatud enne Horvaatia Vaba ­
riigi ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega;  
b) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Eura ­
tomi asutamisleping) sellisel kujul, nagu seda on 
muudetud või täiendatud enne Horvaatia Vabariigi ühine ­
mist jõustunud lepingute või muude aktidega;  
— „praegused liikmesriigid” on Belgia Kuningriik, Bulgaaria 
Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liit ­
vabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose 
Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suur ­
hertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade 
Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vaba ­
riik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri 
Ühendkuningriik;  
— „liit” on Euroopa Liit, nagu see on asutatud ELi lepinguga ja 
ELi toimimise lepinguga ja/või olenevalt juhtumist Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga;  
— „institutsioonid” on ELi lepinguga asutatud institutsioonid.  
Artikkel 2  
Alates ühinemiskuupäevast on aluslepingute sätted ning institut ­
sioonide poolt enne ühinemist vastu võetud aktid Horvaatiale siduvad ja neid kohaldatakse Horvaatias vastavalt kõnealustes 
aluslepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustele.  
Kui liikmesriikide valitsuste esindajad on pärast ühinemislepingu 
ratifitseerimist Horvaatia poolt leppinud ELi lepingu artikli 48 lõike 4 alusel kokku aluslepingutesse tehtavates muudatustes ning kui kõnealused muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, ratifitseerib Horvaatia kõnealused muudatused koos ­
kõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega.  
Artikkel 3  
1. Horvaatia ühineb otsuste ja lepingutega, mille on vastu 
võtnud Euroopa Ülemkogus kokku tulnud liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid.  
2. Horvaatia ühineb otsuste ja lepingutega, mille on vastu 
võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esinda ­
jad. 
3. Euroopa Ülemkogu või nõukogu deklaratsioonide, resolut ­
sioonide või muude seisukohtade suhtes ning liikmesriikide 
ühisel kokkuleppel vastu võetud deklaratsioonide, resolutsioo ­
nide ja muude seisukohtade suhtes, mis käsitlevad liitu, on 
Horvaatia samasuguses olukorras kui praegused liikmesriigid. 
Vastavalt sellele järgib Horvaatia kõnealustest deklaratsioonidest, resolutsioonidest või muudest seisukohtadest tulenevaid põhi ­
mõtteid ja suuniseid ning võtab nende rakendamise tagamiseks vajalikke meetmeid.  
4. Horvaatia ühineb I lisas loetletud konventsioonide ja 
protokollidega. Kõnealused konventsioonid ja protokollid jõus ­
tuvad Horvaatia suhtes kuupäeval, mille nõukogu määrab kind ­
laks lõikes 5 osutatud otsustes.  
5. Nõukogu otsustab komisjoni soovitusel ja pärast konsul ­
teerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt kõigi kohanduste 
tegemise, mis on vajalikud seoses lõikes 4 osutatud konvent ­
sioonide ja protokollidega ühinemisega ning avaldab kohan ­
datud tekstid  Euroopa Liidu Teatajas . 
6. Lõikes 4 osutatud konventsioonide ja protokollide suhtes 
kohustub Horvaatia võtma kasutusele haldus- ja muud meet ­
med, nagu need, mille praegused liikmesriigid või nõukogu on 
ühinemiskuupäevaks vastu võtnud, ning hõlbustama praktilist 
koostööd liikmesriikide asutuste ja organisatsioonide vahel.
 
7. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt 
täiendada I lisa asjaomaste konventsioonide, lepingute ja proto ­
kollidega, millele on alla kirjutatud enne ühinemiskuupäeva.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/21
Artikkel 4 
1. Schengeni  acquis ’ sätted, millele on osutatud ELi lepingule 
ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu 
raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ’ kohta (edaspidi 
„Schengeni protokoll”) ning sellel  acquis ’l põhinevad või sellega 
muul viisil seotud aktid, mis on loetletud II lisas, samuti muud 
samalaadsed aktid, mis on võetud vastu enne ühinemiskuu ­
päeva, on Horvaatiale siduvad ja neid kohaldatakse Horvaatias 
alates ühinemiskuupäevast.  
2. Need Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  
acquis ’ sätted ning Schengeni  acquis ’l põhinevad või sellega 
muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on Horvaatiale siduvad alates ühinemiskuupäevast, kuid neid kohal ­
datakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, 
mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt 
toimunud kontrollimist, mis kinnitab, et Horvaatias on kõne ­
aluse  acquis ’ kõigi osade kohaldamise tingimused täidetud, seal ­
hulgas kõik Schengeni eeskirjad on tõhusalt kohaldatud koos ­
kõlas kokkulepitud ühiste standardite ja aluspõhimõtetega. Nimetatud otsuse teeb nõukogu kehtivate Schengeni menetluste kohaselt, võttes samal ajal arvesse komisjoni aruannet, milles kinnitatakse, et Horvaatia täidab jätkuvalt tema poolt ühinemis ­
läbirääkimistel Schengeni  acquis ’ga seoses võetud kohustusi.  
Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist 
Euroopa Parlamendiga, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu 
liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, kelle suhtes 
on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning Horvaatia Vabariigi valitsuse esindaja. Iirimaa ning Suurbritannia 
ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu 
liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus 
käsitleb selliseid Schengeni  acquis ’ sätteid ja Schengeni  acquis ’l 
põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.  
Artikkel 5 
Alates ühinemiskuupäevast osaleb Horvaatia majandus- ja raha ­
liidus kui liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand ELi toimimise lepingu artikli 139 tähenduses.  
Artikkel 6 
1. Lepingud, mille liit on sõlminud ühe või mitme kolmanda 
riigiga, rahvusvahelise organisatsiooniga või kolmanda riigi 
kodanikuga või mida ta ajutiselt kohaldab, on Horvaatiale 
siduvad aluslepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustel.  
2. Horvaatia kohustub käesolevas aktis sätestatud tingimustel 
ühinema lepingutega, mille praegused liikmesriigid ja liit on sõlminud või alla kirjutanud ühe või mitme kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga.  Kui esimeses lõigus osutatud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, 
toimub Horvaatia ühinemine niisuguste lepingutega sellistele lepingutele protokolli lisamise teel, mille sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik 
või kolmandad riigid või rahvusvaheline organisatsioon. Nende 
protokollide üle peab liikmesriikide nimel läbirääkimisi 
komisjon või, kui leping on eranditult või peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, liidu välisasjade ja julgeole ­
kupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) vastavalt läbirääkimis ­
juhistele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu, ning 
konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. 
Komisjon või kõrge esindaja, kui see on asjakohane, esitab 
protokollide eelnõud nõukogule sõlmimiseks.  
See menetlus ei mõjuta liidu pädevust ega volituste jagamist 
liidu ja liikmesriikide vahel seoses selliste lepingute sõlmimisega 
tulevikus või muude muudatustega, mis ei seostu ühinemisega.  
3. Ühinemiskuupäevast kuni lõike 2 teises lõigus osutatud 
vajalike protokollide jõustumiseni kohaldab Horvaatia lõike 2 
esimeses lõigus osutatud lepinguid, mis on sõlmitud või mida 
kohaldatakse ajutiselt enne ühinemist, välja arvatud ühelt poolt 
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel isikute vaba liikumise kohta 
sõlmitud leping (
 1 ). 
Kuni lõikes 2 teises lõigus osutatud protokollide jõustumiseni 
võtavad liit ja liikmesriigid vastavalt vajadusele ühiselt oma 
vastava pädevuse piires kõik asjakohased meetmed.  
4. Horvaatia ühineb partnerluslepinguga ühelt poolt Aafrika, 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, 
mis on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal, (
 2 ) 
ning kõnealust lepingut muutva kahe lepinguga, mis on vasta ­
valt alla kirjutatud Luxembourgis 25. juunil 2005 (  3 ) ja avatud 
allkirjastamiseks Ouagadougous 22. juunil 2010 (  4 ). 
5. Horvaatia kohustub käesolevas aktis sätestatud tingimustel 
ühinema Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (  5 ) vastavalt 
selle lepingu artiklile 128.  
6. Alates ühinemiskuupäevast kohaldab Horvaatia liidu ja 
kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolseid tekstiililepin ­
guid ja -kokkuleppeid.ET L 112/22 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.  
( 2 ) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.  
( 3 ) ELT L 209, 11.8.2005, lk 27, ELT L 287, 28.10.2005, lk 4 ja ELT 
L 168M, 21.6.2006, lk 33.  
( 4 ) ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.  
( 5 ) EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.
Liidu poolt tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete impordi suhtes 
kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse selliselt, et 
võtta arvesse Horvaatia ühinemist liiduga. Sellega seoses võib liit pidada asjaomaste kolmandate riikidega enne ühinemiskuu ­
päeva läbirääkimisi esimeses lõigus mainitud kahepoolsete 
tekstiililepingute ja -kokkulepete muutmise üle.  
Kui kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muudatused 
ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, teeb liit vajalikud 
muudatused oma eeskirjades tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete 
kolmandatest riikidest importimise kohta, et võtta arvesse 
Horvaatia ühinemist.  
7. Liidu poolt terase ja terasetoodete impordi suhtes kohal ­
datavaid koguselisi piiranguid muudetakse asjaomastest tarnija ­
riikidest Horvaatiasse viimastel aastatel toimunud terase ja tera ­
setoodete impordi põhjal.  
Sellega seoses peetakse enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi 
liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsete terase ­
lepingute ja -kokkulepete vajaliku muutmise üle.  
Kui kahepoolsete teraselepingute ja -kokkulepete muudatused ei 
ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, kohaldatakse esimese lõigu 
sätteid.  
8. Enne ühinemist Horvaatia poolt kolmandate riikidega 
sõlmitud kalanduslepinguid haldab alates ühinemiskuupäevast liit. 
Nendest lepingutest tulenevad Horvaatia õigused ja kohustused 
ei muutu ajal, mil nende lepingute sätted on ajutiselt jõus.  
Niipea kui võimalik ja igal juhul enne esimeses lõigus osutatud 
lepingute kehtivuse lõppemist võtab nõukogu kvalifitseeritud 
häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohased 
otsused nendest lepingutest tuleneva kalapüügi jätkumise kohta, 
sealhulgas võimaluse kohta pikendada teatavaid lepinguid ajava ­
hemikuks, mis ei ületa ühte aastat.  
9. Horvaatia taganeb kõikidest kolmandate riikidega sõlmitud 
vabakaubanduslepingutest, sealhulgas muudetud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingust.  
Kui lepingud, mille on sõlminud ühelt poolt Horvaatia ja teiselt 
poolt kolmas riik või mitu kolmandat riiki, ei ole kooskõlas käesoleva akti järgsete kohustustega, astub Horvaatia vajalikke samme, et kõrvaldada kindlaks tehtud vastuolud. Kui Horvaatial on raskusi ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu 
muutmisel, taganeb ta kõnealusest lepingust.  
Horvaatia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada alates ühine ­
miskuupäevast käesolevast lõikest tulenevate kohustuste täit ­
mine.  
10. Käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühineb Horvaatia 
sisekokkulepetega, mille praegused liikmesriigid on sõlminud 
lõigetes 2 ja 4 osutatud lepingute rakendamiseks.  
11. Vajaduse korral võtab Horvaatia asjakohased meetmed, et 
kohandada oma seisukoht rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osaleb ka liit või 
milles osalevad ka teised liikmesriigid, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest liiduga.  
Horvaatia taganeb eelkõige sellistest rahvusvahelistest kalandus ­
lepingutest ja astub välja sellistest rahvusvahelistest kalandus ­
organisatsioonidest, milles osaleb ka liit, välja arvatud juhul, kui liikmesus seondub muude küsimustega kui kalandus.  
Horvaatia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada alates ühine ­
miskuupäevast käesolevast lõikest tulenevate kohustuste täit ­
mine.  
Artikkel 7 
1. Kui käesolevas aktis ei ole sätestatud teisiti, ei või käes ­
oleva akti sätete kehtivust peatada, neid muuta ega kehtetuks 
tunnistada muul viisil kui vastavalt aluslepingutes sätestatud 
korrale, mis võimaldab neid lepinguid uuesti läbi vaadata.  
2. Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud 
käesoleva akti üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.  
3. Käesoleva akti sätetel, mille eesmärgiks või tagajärjeks on 
institutsioonide poolt vastu võetud aktide kehtetuks tunnista ­
mine või muutmine, välja arvatud kui on tegemist ülemineku ­
meetmetega, on samasugune õigusjõud nagu nendel sätetel, mida nendega kehtetuks tunnistatakse või muudetakse, ning 
nende suhtes kehtivad samasugused eeskirjad.  
Artikkel 8
 
Aluslepingute ja institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohal ­
damise suhtes kehtivad üleminekumeetmetena käesoleva aktiga 
ette nähtud erandid.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/23
TEINE OSA  
LEPINGUTE MUUTMINE  
I JAOTIS 
INSTITUTSIOONILISED SÄTTED  
Artikkel 9 
ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud 
protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta muudetakse 
järgmiselt.  
1) Artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:  
„Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vaheta ­
takse, asendatakse neliteist kohtunikku.”  
2) Artikkel 48 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 48 
Üldkohus koosneb kahekümne kaheksast kohtunikust.”  
Artikkel 10 
ELi lepingule ja ELi toimimislepingule lisatud protokolli Euroopa 
Investeerimispanga põhikirja kohta muudetakse järgmiselt:  
1) Artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus:  
a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:  
„1. Panga kapital on 233 247 390 000 EUR, mida liik ­
mesriigid märgivad järgmiselt:”;  
b) Rumeeniat ja Slovakkiat käsitlevate kannete vahele lisa ­
takse järgmine kanne:  
„Horvaatia 854 400 000”.  
2) Artikli 9 lõikes 2 asendatakse esimene, teine ja kolmas lõik 
järgmisega:  
„2. Direktorite nõukogu koosneb 29 direktorist ja 19 
asedirektorist.  
Juhatajate nõukogu nimetab direktorid ametisse viieks 
aastaks; iga liikmesriik nimetab ühe direktori ja komisjon ühe direktori.  Juhatajate nõukogu nimetab asedirektorid viieks aastaks 
ametisse järgmiselt:  
— kaks Saksamaa Liitvabariigi nimetatavat asendusliiget,  
— kaks Prantsuse Vabariigi nimetatavat asendusliiget,  
— kaks Itaalia Vabariigi nimetatavat asendusliiget,  
— kaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi nime ­
tatavat asendusliiget,  
— üks asendusliige, kelle nimetavad Hispaania Kuningriik ja 
Portugali Vabariik ühisel kokkuleppel,  
— üks asendusliige, kelle nimetavad Belgia Kuningriik, 
Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik 
ühisel kokkuleppel,  
— kaks asendusliiget, kelle nimetavad Taani Kuningriik, 
Kreeka Vabariik, Iirimaa ja Rumeenia ühisel kokkuleppel,  
— kaks asendusliiget, kelle nimetavad Eesti Vabariik, Läti 
Vabariik, Leedu Vabariik, Austria Vabariik, Soome Vaba ­
riik ja Rootsi Kuningriik ühisel kokkuleppel,  
— neli asendusliiget, kelle nimetavad Bulgaaria Vabariik, 
Tšehhi Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, 
Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühisel kokkuleppel,  
— üks komisjoni nimetatud asendusliige.”  
Artikkel 11 
Euratomi asutamislepingu artikli 134 lõike 2 esimene lõik 
teadus- ja tehnikakomitee koosseisu kohta asendatakse järgmi ­
sega:
 
„2. Komitee koosneb 42 liikmest, kelle nimetab ametisse 
nõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist.”ET L 112/24 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
II JAOTIS  
MUUD MUUDATUSED  
Artikkel 12 
ELi toimimise lepingu artikli 64 lõikele 1 lisatakse järgmine 
lause:  
„Horvaatia siseriikliku õiguse järgi kehtivate piirangute puhul 
on vastav kuupäev 31. detsember 2002.”  
Artikkel 13  
ELi lepingu artikli 52 lõige 1 asendatakse järgmisega:  
„1. Aluslepinguid kohaldatakse Belgia Kuningriigi, 
Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Iirimaa, Kreeka Vaba ­
riigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Horvaatia 
Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, 
Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vaba ­
riigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vaba ­
riigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuning ­
riigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes.”  Artikkel 14  
1. ELi lepingu artikli 55 lõige 1 asendatakse järgmisega:  
„1. Käesolev leping, mille originaal on koostatud bulgaaria, 
eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumee ­
nia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja see valitsus edastab tõestatud koopia kõigi teiste allakirju ­
tanud riikide valitsustele.”  
2. Euratomi asutamislepingu artikli 225 teine lõik asenda ­
takse järgmisega:  
„Ühinemislepingute kohaselt on ka käesoleva lepingu bulgaa ­
ria-, eesti-, hispaania-, horvaadi-, iiri-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, rootsi-, rumeenia-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst autent ­
sed.”  
KOLMAS OSA  
ALALISED SÄTTED  
Artikkel 15 
III lisas loetletud akte kohandatakse vastavalt kõnealuse lisa sätetele.  
Artikkel 16 
IV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.  
Artikkel 17 
Nõukogu võib ühehäälselt ja komisjoni ettepaneku põhjal võtta pärast Euroopa Parlamendiga konsultee ­
rimist vastu käesoleva akti ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate sätete kohandusi, mis võivad liidu eeskirjade muutmise tõttu vajalikuks osutuda.  
NELJAS OSA  
AJUTISED SÄTTED
 
I JAOTIS 
ÜLEMINEKUMEETMED  
Artikkel 18  
V lisas loetletud meetmeid kohaldatakse Horvaatia suhtes vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/25
II JAOTIS  
INSTITUTSIOONILISED SÄTTED  
Artikkel 19 
1. Erandina ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Eura ­
tomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva proto ­
kolli artiklist 2 ning erandina ELi lepingu artikli 14 lõike 2 
esimeses lõigus sätestatud maksimaalsest kohtade arvust suuren ­
datakse Euroopa Parlamendi liikmete arvu Horvaatia ühinemise 
arvesse võtmiseks 12 Horvaatia liikme võrra ajavahemikuks, mis 
algab ühinemiskuupäevast ja kestab kuni Euroopa Parlamendi 
ametiaja 2009–2014 lõpuni.  
2. Erandina ELi lepingu artikli 14 lõikest 3 korraldab 
Horvaatia enne ühinemiskuupäeva  ad hoc Euroopa Parlamendi 
liikmete otsesed ja üldised valimised, kus valitakse koosõlas liidu  
acquis ’ga käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud arv liikmeid. 
Juhul kui ühinemine toimub vähem kui kuus kuud enne Euroopa Parlamendi järgmisi valimisi, võib Horvaatia kodanikke 
esindavad Euroopa Parlamendi liikmed määrata Horvaatia parla ­
ment oma liikmete hulgast, tingimusel et asjaomased isikud on 
valitud otsestel ja üldistel valimistel.  
Artikkel 20 
ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamisle ­
pingule lisatud üleminekusätteid käsitleva protokolli artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:  
„3. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikli 235 lõike 1 teise lõigu kohaldamist, kehtivad kuni 
31. oktoobrini 2014 järgmised sätted:  
Kui Euroopa Ülemkogu ja nõukogu otsuste tegemisel on 
nõutav kvalifitseeritud häälteenamus, arvestatakse liikmete hääli järgmiselt: 
Belgia  12 
Bulgaaria 10 
Tšehhi Vabariik  12  
Taani 7  
Saksamaa  29 
Eesti  4  
Iirimaa  7  
Kreeka 12 
Hispaania  27 
Prantsusmaa  29  
Horvaatia 7  
Itaalia  29 
Küpros 4  
Läti 4  Leedu  7  
Luksemburg  4  
Ungari  12  
Malta 3  
Madalmaad 13  
Austria  10  
Poola  27  
Portugal  12  
Rumeenia  14  
Sloveenia  4  
Slovakkia  7  
Soome 7  
Rootsi 10  
Ühendkuningriik  29 
Kui otsus tuleb teha aluslepingute kohaselt komisjoni ettepa ­
neku põhjal, on otsuste vastuvõtmiseks vaja vähemalt 260 
poolthäält, mis esindavad liikmete enamust. Muudel juhtudel 
tehakse otsused vähemalt 260 poolthäälega, mis esindavad 
vähemalt kaht kolmandikku liikmetest.  
Kui Euroopa Ülemkogu või nõukogu võtab õigusakti vastu 
kvalifitseeritud häälteenamusega, võib Euroopa Ülemkogu 
liige või nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvali ­
fitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esin ­
davad vähemalt 62 % liidu elanike üldarvust. Kui see tingimus 
ei ole täidetud, jääb asjaomane õigusakt vastu võtmata.”  
Artikkel 21 
1. Üks Horvaatia kodanik nimetatakse komisjoni liikmeks 
alates ühinemiskuupäevast kuni 31. oktoobrini 2014. Uue komisjoni liikme nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega ja 
ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga nõukogu pärast 
konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja kooskõlas ELi lepingu 
artikli 17 lõike 3 teises lõigus sätestatud kriteeriumitega.  
2. Lõike 1 kohaselt nimetatud uue liikme ametiaeg lõpeb 
samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise 
ajal.  
Artikkel 22
 
1. Horvaatiast ELi lepingu artikli 19 lõike 2 kolmanda lõigu 
kohaselt ühinemisel nimetatud Euroopa Kohtu kohtuniku ja 
üldkohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb vastavalt 6. oktoobril 2015 ja 31. augustil 2013.ET L 112/26 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
2. Ühinemiskuupäeval Euroopa Kohtus ja üldkohtus pooleli ­
olevate kohtuasjade lahendamise puhul, mille suuline menetlus 
on alanud enne seda kuupäeva, tulevad Euroopa Kohtu ja üldkohtu täiskogu või nende kojad kokku ühinemiseelses koos ­
seisus ja kohaldavad kodukorda enne ühinemiskuupäeva 
kehtinud redaktsioonis.  
Artikkel 23 
1. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 301 esimesest 
lõigust, millega kehtestatakse Majandus- ja Sotsiaalkomitee liik ­
mete maksimaalne arv, asendatakse ELi lepingule, ELi toimimise 
lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid 
käsitleva protokolli artikkel 7 järgmisega:  
„Artikkel 7 
Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 301 osutatud 
otsuse jõustumiseni on Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete 
arv järgmine: 
Belgia  12 
Bulgaaria 12 
Tšehhi Vabariik  12  
Taani 9  
Saksamaa  24 
Eesti  7  
Iirimaa  9  
Kreeka 12 
Hispaania 21 Prantsusmaa  24  
Horvaatia 9  
Itaalia  24 
Küpros 6  
Läti 7  
Leedu  9  
Luksemburg  6  
Ungari  12  
Malta 5  
Madalmaad 12 
Austria  12 
Poola  21  
Portugal  12  
Rumeenia  15  
Sloveenia  7  
Slovakkia  9  
Soome 9  
Rootsi 12 
Ühendkuningriik  24”  2. Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete arvu suurendatakse 
ajutiselt 353 liikmele, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist 
ajavahemikuks alates ühinemiskuupäevast kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb või kuni ELi toimimise 
lepingu artikli 301 teises lõigus nimetatud otsuse jõustumiseni, 
oleneb sellest, kumb toimub varem.  
3. Juhul kui ELi toimimise lepingu artikli 301 teises lõigus 
nimetatud otsus on ühinemiskuupäevaks juba vastu võetud, antakse Horvaatiale ajutiselt, erandina ELi toimimise lepingu 
artikli 301 esimeses lõigus kehtestatud Majandus- ja Sotsiaal ­
komitee maksimaalsest liikmete arvust, asjakohane arv liikmeid 
kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb.  
Artikkel 24  
1. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 305 esimesest 
lõigust, millega kehtestatakse Regioonide Komitee maksimaalne 
liikmete arv, asendatakse ELi lepingule, ELi toimimise lepingule 
ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva 
protokolli artikkel 8 järgmisega:  
„Artikkel 8 
Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 305 osutatud 
otsuse jõustumiseni on Regioonide Komitee liikmete arv järg ­
mine: 
Belgia  12 
Bulgaaria 12  
Tšehhi Vabariik  12  
Taani 9  
Saksamaa  24 
Eesti  7  
Iirimaa  9  
Kreeka 12  
Hispaania 21 
Prantsusmaa  24  
Horvaatia 9  
Itaalia  24 
Küpros 6  
Läti 7  
Leedu  9  
Luksemburg  6  
Ungari  12  
Malta  5  
Madalmaad 12  
Austria  12  
Poola  21  
Portugal  12  
Rumeenia  15ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/27
Sloveenia  7  
Slovakkia  9  
Soome 9  
Rootsi 12 
Ühendkuningriik  24”  
2. Regioonide Komitee liikmete arvu suurendatakse ajutiselt 
353 liikmele, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ajavahemi ­
kuks alates ühinemiskuupäevast kuni selle ametiaja lõpuni, mil 
Horvaatia liiduga ühineb või kuni ELi toimimise lepingu artikli 305 teises lõigus nimetatud otsuse jõustumiseni, oleneb sellest, 
kumb toimub varem.  
3. Juhul kui ELi toimimise lepingu artikli 305 teises lõigus 
nimetatud otsus on ühinemiskuupäevaks juba vastu võetud, 
antakse Horvaatiale ajutiselt, erandina ELi toimimise lepingu artikli 305 esimeses lõigus kehtestatud Regioonide Komitee maksimaalsest liikmete arvust, asjakohane arv liikmeid kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb.  Artikkel 25  
Horvaatia poolt Euroopa Investeerimispanga juhatusse nime ­
tatud ja ühinemisel ametisse nimetatud direktori, nagu on ette nähtud Euroopa Investeerimispanga põhikirja artikli 9 lõike 2 teise lõiguga, ametiaeg lõpeb juhatajate nõukogu selle aastakoos ­
oleku lõppemisel, mille käigus kontrollitakse 2017. eelarveaasta 
aruannet.  
Artikkel 26 
1. Aluslepingute või institutsioonide aktiga loodud komi ­
teede, rühmade, asutuste ja muude organite uued liikmed nime ­
tatakse ametisse vastavalt kõnealuste komiteede, rühmade, 
asutuste ja muude organite liikmete ametissenimetamiseks ette ­
nähtud tingimustele ja korrale. Uute ametissenimetatud liikmete 
ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on 
ametis ühinemise ajal.  
2. Ühinemise järel uuendatakse aluslepingute või institutsioo ­
nide aktiga loodud ning olenemata liikmesriikide arvust kind ­
laksmääratud liikmete arvuga komiteede, rühmade, asutuste ja 
muude organite liikmeskond täielikult, kui praeguste liikmete 
ametiaeg ei lõpe ühinemisele järgneva 12 kuu jooksul.
 
III JAOTIS  
RAHANDUSSÄTTED  
Artikkel 27 
1. Alates ühinemiskuupäevast maksab Horvaatia järgmise 
summa, mis vastab tema poolt sissemakstavale osale Euroopa 
Investeerimispanga põhikirja artiklis 4 määratletud märgitud 
kapitalis.  
Horvaatia EUR 42 720 000  
Sissemakse tehakse kaheksas võrdses osas, mille maksetäht ­
päevad on 30. november 2013, 30. november 2014, 
30. november 2015, 31. mai 2016, 30. november 2016, 
31. mai 2017, 30. november 2017 ja 31. mai 2018.  
2. Horvaatia teeb reservidesse ja reservidega samaväärsetesse 
eraldistesse ning reservide ja eraldiste jaoks ettenähtud 
summasse (tulenevalt Euroopa Investeerimispanga bilanssi 
kantud ühinemisele eelneva kuu lõpu kasumiaruande saldost) 
sissemakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on 
ette nähtud lõikega 1 ning mis moodustavad reservidest ja eral ­
distest järgmise protsendimäära:  
Horvaatia 0,368 %  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kapitali ja maksed maksab 
Horvaatia eurodes, välja arvatud juhul, kui Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu on ühehäälselt teinud otsuse erandi kohta.  
4. Lõikes 1 ja artikli 10 punktis 1 osutatud Horvaatiat 
puudutavaid arve võib Euroopa Investeerimispanga juhtorganite 
otsusega kohandada, võttes aluseks Eurostati poolt enne ühine ­
mist avaldatud lõplikud SKP andmed.  
Artikkel 28 
1. Horvaatia maksab söe ja terase teadusfondi, millele on 
osutatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esin ­
dajate 27. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/234/ESTÜ (ESTÜ 
asutamislepingu lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) (
 1 ) järgmise summa:  
(EUR, jooksevhindades)  
Horvaatia 494 000.  
2. Sissemakse söe ja terase teadusfondi tehakse neljas osas 
alates 2015. aastast ja makstakse iga aasta esimese kuu esimesel tööpäeval järgmiselt:ET L 112/28 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) EÜT L 79, 22.3.2002, lk 42.
— 2015: 15 %,  
— 2016: 20 %,  
— 2017: 30 %,  
— 2018: 35 %.  
Artikkel 29 
1. Hankeid, toetusi ja väljamakseid ühinemiseelse rahalise abi 
raames ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA), mis on 
loodud nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (
 1 ), üleminekuabi ja institutsioonide väljaarenda ­
mise komponendi ning IPA piiriülese koostöö komponendi alusel enne ühinemist seotud vahendite osas, välja arvatud 
Horvaatia–Ungari ja Horvaatia–Sloveenia piiriüleste program ­
mide puhul, ning abi raames artiklis 30 nimetatud ülemineku ­
toetuse alusel, haldavad alates ühinemiskuupäevast Horvaatia 
rakendusasutused.  
Komisjon loobub eelkontrollist hankeid ja toetusi käsitlevate 
lepingute sõlmimise üle komisjoni sellekohase otsusega, kui 
komisjon on kindlaks teinud asjassepuutuva haldus- ja kontrolli ­
süsteemi tõhusa toimimise kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. 
aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) (
 2 ) artikli 
56 lõikes 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega ning komis ­
joni 12. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 718/2007, millega 
rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega 
luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA), (  3 ) artikliga 
18. 
Kui komisjon ei ole eelkontrollist loobumise otsust teinud enne 
ühinemiskuupäeva, ei ole ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepingud 
kõlblikud saama esimeses lõigus nimetatud ühinemiseelset raha ­
list abi ega üleminekutoetust.  
2. Enne ühinemiskuupäeva lõikes 1 nimetatud ühinemiseelse 
rahalise abi ja üleminekutoetuse alusel võetud eelarvelisi kohus ­
tusi, kaasa arvatud hilisemate individuaalsete juriidiliste kohus ­
tuste võtmist ja registreerimist, ning pärast ühinemist tehtud 
makseid reguleeritakse jätkuvalt ühinemiseelsete rahastamisva ­
hendite suhtes kohaldatavate eeskirjadega ning kõnealused 
maksed kaetakse vastavatest eelarvepeatükkidest kuni asjako ­
haste programmide ja projektide lõpuleviimiseni.  
3. Sätteid, mis käsitlevad lõike 1 esimeses lõigus nimetatud 
ühinemiseelse rahalise abiga ning IPA maaelu arengu kompo ­
nenti käsitlevate, enne ühinemist tehtud rahastamisotsustega 
seotud rahastamislepingutest tulenevate eelarveliste kohustuste 
täitmist, kohaldatakse jätkuvalt ka pärast ühinemiskuupäeva. 
Nende suhtes kohaldatakse ühinemiseelsete rahastamisvahendite suhtes kehtivaid eeskirju. Sellest olenemata toimuvad pärast ühinemist algatatud riigihankemenetlused vastavalt asjaomastele liidu direktiividele.  
4. Artiklis 44 osutatud halduskulude katmiseks ettenähtud 
ühinemiseelseid vahendeid võib siduda kahel esimesel ühinemis ­
järgsel aastal. Auditeerimis- ja hindamiskuludeks võib ühinemis ­
eelseid vahendeid siduda kuni viiel ühinemisjärgsel aastal.  
Artikkel 30 
1. Esimesel ühinemisjärgsel aastal annab liit Horvaatiale 
ajutist rahalist abi (edaspidi „üleminekutoetus”), et ta saaks aren ­
dada ja tugevdada oma haldus- ja õigussuutlikkust liidu õiguse rakendamiseks ja täitmiseks ning suurendada parimate koge ­
muste vahetamist spetsialistide vahel. Kõnealusest abist rahasta ­
takse institutsioonide väljaarendamise projekte ja nendega seotud piiratud väikesemahulisi investeeringuid.  
2. Abi põhineb püsival vajadusel tugevdada institutsioonilist 
suutlikkust teatavates valdkondades meetmetega, mida ei saa 
struktuurifondidest ega maaelu arengu fondidest rahastada.  
3. Institutsioonide väljaarendamise eesmärgil korraldatavate 
riiklike haldusorganite vaheliste mestimisprojektide puhul 
korraldatakse projektikonkursid jätkuvalt liikmesriikide kontakt ­
asutuste võrgu kaudu.  
4. Kulukohustuste assigneeringud seoses Horvaatia ülemine ­
kutoetusega on jooksevhindades kokku 29 miljonit eurot 2013. 
aastal, et tegeleda siseriiklike ja horisontaalsete prioriteetidega.  
5. Üleminekutoetuse raames otsustatakse abi üle ja rakenda ­
takse abi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1085/2006 või üleminekutoetuse toimimiseks vajalike muude tehniliste sätete 
alusel, mille võtab vastu komisjon.  
6. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada vastastikune 
asjaomane täiendavus haldusreformiks ja institutsioonilise suut ­
likkuse arendamiseks kavandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetu ­
sega.  
Artikkel 31 
1. Käesolevaga luuakse Schengeni rahastu (edaspidi „ajutine 
Schengeni rahastu”) kui ajutine vahend aitamaks Horvaatial alates ühinemiskuupäevast kuni 2014. aasta lõpuni rahastada 
toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni  acquis ’d 
ja välispiirikontrolli.
 
2. Ajutise Schengeni rahastu alusel tehakse Horvaatiale ajava ­
hemikus 1. juuli 2013 kuni 31. detsember 2014 ühekordsete 
maksetena kättesaadavaks järgmised summad (jooksevhindades):ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/29  
( 1 ) ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.  
( 2 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 3 ) ELT L 170, 29.6.2007, lk 1.
(miljonit eurot, jooksevhindades) 
2013  2014  
Horvaatia 40  80  
3. 2013. aasta summa makstakse Horvaatiale 1. juulil 2013 
ja 2014. aasta summa tehakse kättesaadavaks esimesel tööpäeval 
pärast 1. jaanuari 2014.  
4. Ühekordseid makseid kasutatakse kolme aasta jooksul 
alates esimesest maksest. Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast nimetatud kolmeaastase perioodi lõppu esitab Horvaatia põhja ­
liku aruande ajutise Schengeni rahastu alusel tehtud maksete 
lõpliku kasutamise kohta koos tõendiga kulude põhjendatuse 
kohta. Kõik kasutamata või põhjendamatult kulutatud vahendid tuleb komisjonile tagasi maksta.  
5. Komisjon võib vastu võtta ajutise Schengeni rahastu toimi ­
miseks vajalikud tehnilised sätted.  
Artikkel 32 
1. Käesolevaga luuakse rahavootoetus (edaspidi „ajutine raha ­
vootoetus”) kui ajutine vahend, et aidata Horvaatial ühinemis ­
kuupäevast kuni 2014. aasta lõpuni parandada riigieelarves rahavooge.  
2. Ajutise rahavootoetuse alusel tehakse Horvaatiale ajavahe ­
mikus 1. juuli 2013 kuni 31. detsember 2014 ühekordsete 
maksetena kättesaadavaks järgmised summad (jooksevhindades):
 
(miljonit eurot, jooksevhindades) 
2013  2014  
Horvaatia 75  28,6  
3. Iga iga-aastane summa jagatakse võrdseteks igakuisteks 
osamakseteks, mis makstakse välja iga kuu esimesel tööpäeval.  
Artikkel 33 
1. Horvaatia jaoks reserveeritakse struktuurifondide ja ühte ­
kuuluvusfondi raames 2013. aastal kulukohustuste assigneerin ­
gutena 449,4 miljonit eurot (jooksevhindades).  
2. Üks kolmandik lõikes 1 nimetatud summast reservee ­
ritakse ühtekuuluvusfondist.  
3. Järgmise finantsraamistikuga hõlmatavaks ajavahemikuks 
arvutatakse struktuuri- ja ühtekuuluvusvahenditest Horvaatiale 
kulukohustuste assigneeringuteks võimaldatavad summad sel ajal kehtiva liidu  acquis ’ kohaselt. Neid summasid kohandatakse 
vastavalt järgmisele järkjärgulise kohaldamise kavale:  — 70 % 2014. aastal,  
— 90 % 2015. aastal,  
— 100 % alates 2016. aastast.  
4. Kohandamine tehakse selleks, et tagada, sellises ulatuses 
nagu see on uue liidu  acquis ’ piires võimalik, Horvaatia jaoks 
mõeldud vahendite kasv 2014. aastal 2,33 korda võrreldes 
2013. aasta summaga ja 2015. aastal 3 korda võrreldes 2013. 
aasta summaga.  
Artikkel 34 
1. Horvaatiale Euroopa Kalandusfondist 2013. aastal võimal ­
datav kogusumma on kokku 8,7 miljonit eurot (jooksevhinda ­
des) kulukohustuste assigneeringute näol.  
2. Eelmaksed Euroopa Kalandusfondist moodustavad 25 % 
lõikes 1 osutatud kogusummast ning need makstakse ühe 
osamaksena.  
3. Järgmise finantsraamistikuga hõlmatavaks ajavahemikuks 
arvutatakse Horvaatiale kulukohustuste assigneeringuteks 
võimaldatavad summad sel ajal kehtiva liidu  acquis ’ kohaselt. 
Neid summasid kohandatakse vastavalt järgmisele järkjärgulise 
kohaldamise kavale:  
— 70 % 2014. aastal,  
— 90 % 2015. aastal,  
— 100 % alates 2016. aastast.  
4. Kohandamine tehakse selleks, et tagada, sellises ulatuses 
nagu see on uue liidu  acquis ’ piires võimalik, Horvaatia jaoks 
mõeldud vahendite kasv 2014. aastal 2,33 korda võrreldes 
2013. aasta summaga ja 2015. aastal 3 korda võrreldes 2013. 
aasta summaga.  
Artikkel 35 
1. Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) 
nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (
 1 ) ei kohaldata 
Horvaatia suhtes kogu programmiperioodi 2007–2013 vältel.  
2013. aastal eraldatakse Horvaatiale nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1085/2006 artiklis 12 osutatud maaelu arendamise rahasta ­
misvahendist 27,7 miljonit eurot (jooksevhindades).  
2. Horvaatia suhtes kohaldatavad ajutised maaelu arengu lisa ­
meetmed on sätestatud VI lisas.ET L 112/30 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 277, 21.10.2005, lk 1 ja ELT L 286 M, 4.11.2010, lk 26.
3. Komisjon võib rakendusaktide abil võtta VI lisa kohalda ­
miseks vastu vajalikud eeskirjad. Kõnealused rakendusaktid 
võetakse vastu kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 sätestatud menetlusega, koostoimes Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) 
nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, 
mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, 
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (
 2 ) artikli 13 lõike 1 punktiga b, või järgides kohaldata ­
vates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust.  
4. Vajaduse korral teeb nõukogu komisjoni ettepaneku 
põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kohan ­
dused VI lisas, et tagada ühtsus maaelu arengut käsitlevate 
määrustega.  
IV JAOTIS 
MUUD SÄTTED  
Artikkel 36 
1. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõigi Horvaatia poolt 
ühinemisläbirääkimistel võetud kohustuste, sealhulgas nende 
kohustuste täitmist, mis tuleb täita enne ühinemiskuupäeva 
või ühinemiskuupäevaks. Komisjoni järelevalve hõlmab seireta ­
belite korrapärast ajakohastamist, ühelt poolt Euroopa ühen ­
duste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vaba ­
riigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (  1 ) alusel 
peetavat dialoogi, vastastikuseid hindamismissioone, ühinemis ­
eelset majandusprogrammi, fiskaalteatisi ja vajaduse korral varase hoiatamise kirjade saatmist Horvaatia ametiasutustele. 
2011. aasta sügisel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule eduaruande. 2012. aasta sügisel esitab ta Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule tervikliku seirearuande. Seireprotsessi 
jooksul tugineb komisjon liikmesriikide esitatud teabele ja võtab vajaduse korral arvesse ka rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud teavet.  
Komisjon keskendub seireprotsessi käigus eelkõige Horvaatia 
võetud kohustustele kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas (VII lisa), sealhulgas saavutatud tulemustele kohtusüsteemi 
reformi ja tõhususe, sõjakuritegudega seotud kohtuasjade 
erapooletu käsitlemise ja korruptsioonivastase võitluse valdkon ­
nas.  
Lisaks sellele keskendub komisjon seireprotsessi käigus vaba ­
duse, turvalisuse ja õiguse valdkonnale, sealhulgas liidu nõuete 
rakendamisele ja jõustamisele seoses välispiiride haldamise, 
politseikoostöö, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse 
ning kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, 
samuti võetud kohustustele konkurentsipoliitika valdkonnas, 
sealhulgas laevaehitustööstuse (VIII lisa) ja terasesektori (IX 
lisa) restruktureerimisele.  
Komisjon esitab oma korrapäraste seiretabelite ja aruannete 
lahutamatu osana iga kuue kuu järel kuni Horvaatia ühinemiseni hinnangud Horvaatia poolt nimetatud valdkondades võetud kohustuste täitmise kohta.  2. Nõukogu võib komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud 
häälteenamusega võtta kõik vajalikud meetmed, kui seireprot ­
sessi ajal tuvastatakse muret tekitavaid küsimusi. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning nõukogu 
tühistab need igal juhul sama menetlust järgides, kui asjaomased 
murettekitavad küsimused on edukalt lahendatud.  
Artikkel 37 
1. Kui kolmeaastase ajavahemiku lõpuks pärast ühinemist 
tekib tõsiseid raskusi, mis võivad mõnes majandussektoris kuju ­
neda püsivaks, või raskusi, mis võivad tingida mõne piirkonna 
majandusolukorra olulise halvenemise, võib Horvaatia taotleda 
luba kaitsemeetmete võtmiseks, et olukorda parandada ja 
kohandada asjaomane sektor siseturu majandusega.  
Samadel asjaoludel võib iga praegune liikmesriik taotleda luba 
kaitsemeetmete võtmiseks Horvaatia suhtes.  
2. Asjaomase riigi taotlusel määrab komisjon kiirmenetluse 
korras kindlaks kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, täpsus ­
tades nende tingimused ja rakendamise korra.  
Tõsiste majandusraskuste korral ja asjaomase liikmesriigi selge ­
sõnalisel taotlusel teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul 
alates koos asjakohase taustteabega esitatud taotluse saamisest. 
Selliselt otsustatud meetmeid hakatakse viivitamata kohaldama, 
neis võetakse arvesse kõikide osaliste huve ning need ei või 
kaasa tuua piirikontrolli.
 
3. Käesoleva artikli alusel lubatavad meetmed võivad hõlmata 
erandeid ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu eeskirjadest ja 
käesolevast aktist sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, nagu on möödapääsmatult vaja kõnealuse kaitseklausli eesmärkide saavutamiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/31  
( 2 ) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. ( 1 ) ELT L 26, 28.1.2005, lk 3.
Artikkel 38 
Kui Horvaatia ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, 
sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid vald ­
kondlikke kohustusi, häirides sellega tõsiselt siseturu toimimist 
või ohustades liidu finantshuve või sellise häirimise või ohusta ­
mise vahetu ohu korral, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud 
taotlusel või omal algatusel võtta vajalikke meetmeid kuni 
kolmeaastase ajavahemiku lõpuni pärast ühinemist.  
Nimetatud meetmed peavad olema proportsionaalsed ning eelis ­
tada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimi ­
mist, või, kui see on asjakohane, olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Käesoleva artikli alusel ei kasutata kaitsemeetmeid meelevaldse diskrimineerimise vahen ­
dina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. 
Seiretulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne 
ühinemist ning võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumine ei ole ette nähtud hilisemal kuupäeval. 
Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning 
igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. 
Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus osutatud 
ajavahemiku möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole 
täidetud. Vastuseks Horvaatia edusammudele oma kohustuste 
täitmisel võib komisjon meetmeid vajaduse korral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist teavitab komisjon aegsasti 
nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse kõiki nõukogu selle ­
kohaseid märkusi.  
Artikkel 39 
Kui Horvaatias on tõsiseid puudusi või nende tekkimise vahetu 
oht institutsioonide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaselt vastu võetud aktide, samuti institutsioonide 
poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist ELi lepingu VI jaotise 
või Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise 
kohaselt vastu võetud aktide ülevõtmisel või rakendamisel, võib 
komisjon kuni kolmeaastase ajavahemiku lõpuni pärast ühine ­
mist liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel ja 
pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtta vastu vajalikke 
meetmeid ning täpsustada nende meetmete jõustamise tingi ­
mused ja rakendamise korra.  
Need meetmed võivad endast kujutada asjakohaste sätete ja 
otsuste kehtivuse ajutist peatamist Horvaatia ja mõne teise liik ­
mesriigi või teiste liikmesriikide vahelistes suhetes, ilma et see 
takistaks tiheda õigusalase koostöö jätkumist. Seiretulemuste 
põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõus ­
tumine ei ole ette nähtud hilisemal kuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühis ­
tatakse need vastavate puuduste kõrvaldamise korral. Neid võib siiski kohaldada ka pärast esimeses lõigus osutatud ajavahemiku möödumist, seni kuni nimetatud puudused püsivad. Vastuseks Horvaatia edusammudele avastatud puuduste kõrvaldamisel võib komisjon meetmeid pärast liikmesriikidega konsulteerimist vaja ­
likul määral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist teavitab komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt 
arvesse kõiki nõukogu sellekohaseid märkusi.  
Artikkel 40 
Selleks et mitte takistada siseturu häireteta toimimist, ei või 
Horvaatia siseriiklike eeskirjade rakendamine V lisas osutatud üleminekuperioodi jooksul kaasa tuua liikmesriikide vahelist 
piirikontrolli.  
Artikkel 41 
Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia ülemi ­
nekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakenda ­
misest tulenevale korrale vastavalt käesolevas aktis sätestatud 
tingimustele, võtab need vastu komisjon, järgides menetlust, 
millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse 
(EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandustur ­
gude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandus ­
toodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (
 1 ) artikli 
195 lõikes 2 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (
 2 ) artikli 13 lõike 1 punktiga b 
või kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud asjakohase 
menetlusega. Üleminekumeetmeid võidakse võtta kolmeaastase 
ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on 
piiratud nimetatud ajavahemikuga. Nõukogu võib ühehäälselt 
komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist seda tähtaega pikendada.  
Esimeses lõigus osutatud üleminekumeetmed võib vajaduse 
korral vastu võtta ka enne ühinemiskuupäeva. Need ülemineku ­
meetmed võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteena ­
musega vastu nõukogu või, kui need mõjutavad algselt komis ­
joni vastuvõetud akte, võtab need vastu komisjon, järgides 
kõnealuste aktide vastuvõtmiseks nõutavat menetlust.  
Artikkel 42
 
Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia ülemi ­
nekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb liidu veterinaar-, 
fütosanitaar- ja toidu ohutuse eeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigus ­
aktides kindlaksmääratud menetlust. Need meetmed võetakse vastu kolmeaastase ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on piiratud nimetatud ajavahemikuga.ET L 112/32 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.  
( 2 ) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
Artikkel 43 
Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega tingimused, mille kohaselt:  
a) võidakse teha erand kohustusest esitada väljumise ülddeklaratsioon ELi toimimise lepingu artikli 28 lõikes 
2 osutatud kaupade osas, mis väljuvad Horvaatia territooriumilt, et läbida Bosnia ja Hertsegoviina 
territoorium Neumi piirkonnas („Neumi transiidikoridor”);  
b) võidakse teha erand kohustusest esitada sisenemise ülddeklaratsioon punkti a reguleerimisalasse jäävate 
kaupade osas, mis sisenevad uuesti Horvaatia territooriumile pärast seda, kui on läbinud Bosnia ja Hertsegoviina territooriumi Neumi piirkonnas.  
Artikkel 44  
Komisjon võib võtta kõiki asjakohaseid meetmeid, et tagada vajaliku koosseisulise personali säilitamine 
Horvaatias kuni 18 ühinemisjärgse kuu jooksul. Selle aja jooksul kohaldatakse Horvaatias enne ühinemist 
ametisse nimetatud ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate suhtes, kellelt nõutakse Horvaatias 
pärast ühinemiskuupäeva teenistusse jäämist, samasuguseid rahalisi ja materiaalseid tingimusi, nagu kohaldati 
enne ühinemist vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (
 1 ). 
Halduskulud, kaasa arvatud muu vajaliku personali palk, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.  
V OSA 
KÄESOLEVA AKTI RAKENDUSSÄTTED  
I JAOTIS 
INSTITUTSIOONIDE KODUKORRA NING KOMITEEDE EESKIRJADE JA KODUKORRA MUUDATUSED  
Artikkel 45 
Institutsioonid teevad aluslepingutes sätestatud vastavate menetluste teel oma kodukorras ühinemise tõttu 
vajalikuks muutunud kohandused.  
Aluslepingutega asutatud komiteede eeskirjadesse ja kodukorda tehakse pärast ühinemist niipea kui võimalik 
ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.  
II JAOTIS  
INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS  
Artikkel 46 
Ühinemisel käsitletakse Horvaatiat aluslepingute kohaselt ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses 
direktiivide ja otsuste adressaadina. Asja käsitatakse nii, nagu oleks sellistest direktiividest ja otsustest, välja arvatud need direktiivid ja otsused, mis on jõustunud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 297 
lõike 1 kolmandale lõigule ja artikli 297 lõike 2 teisele lõigule, teatatud Horvaatiale ühinemisel.  
Artikkel 47
 
1. Horvaatia jõustab meetmed, mis on vajalikud, et ta võiks alates ühinemiskuupäevast järgida direktiive 
ja otsuseid ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses, kui käesolevas aktis ei ole ette nähtud muud 
tähtaega. Horvaatia teatab kõnealustest meetmetest komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäevaks või hilisemate meetmete puhul käesoleva aktiga ette nähtud tähtajaks.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/33  
( 1 ) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
2. Ulatuses, mil ELi toimimise lepingu artiklis 288 osutatud 
direktiividesse käesoleva aktiga tehtud muudatused nõuavad 
praeguste liikmesriikide õigus- või haldusnormide muutmist, jõustavad praegused liikmesriigid meetmed, mida on vaja, et 
järgida muudetud direktiive alates Horvaatia ühinemiskuupäe ­
vast, kui käesolevas aktis ei ole ette nähtud muud tähtaega. 
Nad teatavad kõnealustest meetmetest komisjonile ühinemiskuu ­
päevaks või hilisemate meetmete puhul käesolevas aktis ette 
nähtud tähtajaks.  
Artikkel 48 
Kolme kuu jooksul alates ühinemisest teatab Horvaatia koos ­
kõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 33 komisjonile õigus- 
või haldusnormide sätted, mille eesmärk on tagada töötajate ja 
muu elanikkonna tervise kaitse ioniseeriva kiirguse ohtude eest 
Horvaatia territooriumil.  
Artikkel 49 
Horvaatia nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel, mis on esitatud 
komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäeval, võib nõukogu komis ­
joni ettepanekul või komisjon, kui esialgse akti võttis vastu 
komisjon, võtta meetmeid, mis kujutavad endast ajutisi erandeid 
aktidest, mille institutsioonid on vastu võtnud alates 1. juulist 
2011 kuni ühinemiskuupäevani. Need meetmed võetakse vastu vastavalt hääletamiskorrale, mis reguleerib selle akti vastuvõt ­
mist, millest ajutist erandit taotletakse. Kui need erandid 
võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates 
ühinemiskuupäevast.  
Artikkel 50 
Kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu 
vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole käesoleva 
aktiga ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu kvalifitsee ­
ritud häälteenamusega komisjoni ettepanekul või komisjon, kui 
esialgse akti võttis vastu komisjon, vastu selleks vajalikud aktid. Kui need aktid võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohal ­
dada alates ühinemiskuupäevast.  
Artikkel 51 
Kui käesolevas aktis ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu kvali ­
fitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepanekul käesoleva akti sätete rakendamiseks vastu vajalikud meetmed.  
Artikkel 52 
Enne ühinemist institutsioonide poolt vastuvõetud horvaadi 
keeles koostatud kõnealuste institutsioonide aktide tekstid on 
alates ühinemiskuupäevast autentsed samadel tingimustel kui 
praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid. Need avaldatakse  
Euroopa Liidu Teatajas , kui praegustes ametlikes keeltes koostatud 
tekstid on seal avaldatud.
 
III JAOTIS  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 53 
Käesoleva akti I kuni IX lisa, nende liited ja protokoll moodus ­
tavad käesoleva akti lahutamatu osa.  
Artikkel 54 
Itaalia Vabariigi valitsus annab Horvaatia Vabariigi valitsusele üle 
Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja 
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu koos neid 
muutvate või täiendavate lepingutega, sealhulgas Taani Kuning ­
riigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemislepingu, Kreeka Vabariigi ühinemislepingu, Hispaania 
Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemislepingu, Austria 
Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemisle ­
pingu, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühine ­
mislepingu ning Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisle ­
pingu tõestatud koopiad bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, 
prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, 
taani, tšehhi ja ungari keeles.  
Esimeses lõigus nimetatud lepingute horvaadikeelne tekst lisa ­
takse käesolevale aktile. Need tekstid on autentsed samadel 
tingimustel kui nimetatud lepingute praegustes ametlikes keeltes 
koostatud tekstid.  
Artikkel 55
 
Nõukogu peasekretär annab Horvaatia Vabariigi valitsusele üle 
Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis hoiul olevate 
rahvusvaheliste lepingute tõestatud koopiad.ET L 112/34 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
I LISA 
Konventsioonide ja protokollide loetelu, millega Horvaatia ühinemisel ühineb (osutatud ühinemisakti artikli 3 
lõikes 4)  
1. Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsioon 
(EÜT L 225, 20.8.1990, lk 10)  
— 21. detsembri 1995. aasta konventsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta 
seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooniga (EÜT C 26, 
31.1.1996, lk 1)  
— Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konvent ­
siooni muutmise 25. mai 1999. aasta protokoll (EÜT C 202, 16.7.1999, lk 1)  
— 8. detsembri 2004. aasta konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu 
Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise 
kohta seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooniga 
(ELT C 160, 30.6.2005. lk 1)  
2. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta 
konventsioon (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49)  
— Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud 
Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (EÜT C 313, 23.10.1996, lk 2)  
— 29. novembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja käsitleb Euroopa 
ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil 
(EÜT C 151, 20.5.1997, lk 2)  
— Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teine protokoll, mis on koostatud 
Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12)  
3. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinev Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesrii ­
kide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev 26. mai 1997. aasta konventsioon (EÜT C 195, 
25.6.1997, lk 2)  
4. 18. detsembri 1997. aasta konventsioon Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev tolliasutuste vastastikuse abi ja 
koostöö kohta (EÜT C 24, 23.1.1998, lk 2)  
5. 17. juuni 1998. aasta konventsioon Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev juhtimisõiguse äravõtmise kohta 
(EÜT C 216, 10.7.1998, lk 2)  
6. 29. mai 2000. aasta konventsioon, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu 
liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3)  
— 16. oktoobri 2001. aasta protokoll, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel 
Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni juurde (EÜT C 326, 21.11.2001, lk 2)ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/35
II LISA  
Nimekiri Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis’  sätete ning sellel põhinevate või sellega muul 
viisil seotud aktide kohta, mis on alates ühinemisest Horvaatia Vabariigile siduvad ja seal kohaldatavad (osutatud 
ühinemisakti artikli 4 lõikes 1)  
1. 14. juuni 1985. aasta leping Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste 
vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (  1 ). 
2. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni 
lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, selle lõppakti ja ühisdeklaratsioonide (  2 ) (nagu neid on 
muudetud teatavate käesoleva lisa punktis 8 loetletud aktidega) järgmised sätted:  
artikkel 1 niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega; artikkel 26; artikkel 39; artiklid 44 kuni 49 (v.a 
artikli 47 lõige 4 ja artikli 49 punkt a, artikkel 51 ja artiklid 54 kuni 58); artikli 62 lõige 3; artiklid 67 kuni 69; 
artiklid 71 ja 72; artiklid 75 ja 76; artikkel 82; artikkel 91; artiklid 126 kuni 130 niivõrd, kuivõrd see on seotud 
käesoleva lõike sätetega; artikkel 136 ja lõppakti 1. ja 3. ühisdeklaratsioon.  
3. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schen ­
geni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) ühinemise lepingute, nende lõppaktide ja deklarat ­
sioonide (nagu neid on muudetud teatavate allpool punktis 8 loetletud aktidega) järgmised sätted:  
a) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Taani Kuningriigi ühinemise kohta:  
— artikli 5 lõige 2 ja artikkel 6;  
b) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Soome Vabariigi ühinemise kohta:  
— artikkel 5;  
— Soome Vabariigi valitsuse deklaratsioon Ahvenamaa kohta lõppakti III osas;  
c) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta:  
— artikkel 5.  
4. Järgmised Schengeni  acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud lepingud ja kokkulepped:  
— Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999. aastal sõlmitud leping 
nimetatud kahe riigi Schengeni  acquis ’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta ning samuti 
sellele lepingule lisatud lisad, lõppakt, deklaratsioonid ja kirjavahetus; leping on heaks kiidetud nõukogu otsusega 1999/439/EÜ (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 35);  
— Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 30. juunil 1999. aastal sõlmitud leping 
ühelt poolt Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi ning teiselt poolt Islandi Vabariigi ja 
Norra Kuningriigi vaheliste õiguste ja kohustuste kehtestamise kohta Schengeni  acquis ’ valdkondades, mida kohal ­
datakse nende riikide suhtes; leping on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2000/29/EÜ (EÜT L 15, 20.1.2000, lk 1);  
— Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise 
kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis allkirjastati 26. oktoobril 2004 ning 
kiideti heaks nõukogu otsusega 2008/146/EÜ ja nõukogu otsusega 2008/149/JSK (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1 ja 
lk 50);
 
— Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll, mis 
käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 
lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendami ­
sega; protokoll allkirjastati 28. veebruaril 2008 ning kiideti heaks nõukogu otsusega 2011/349/EL ja nõukogu otsusega 2011/350/EL (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1 ja lk 19);ET L 112/36 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 13.  
( 2 ) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.
— Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesrii ­
kide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju 
käsitlev kokkulepe, sealhulgas sellele lisatud ühisdeklaratsioon; kokkulepe allkirjastati 1. veebruaril 2007 ja kiideti 
heaks nõukogu otsusega 2007/511/EÜ (ELT L 188, 20.7.2007, lk 15);  
— Kokkulepe ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi 
vahel nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agen ­
tuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta, sealhulgas selle lisa ja ühisdeklaratsioonid; kokkulepe 
allkirjastati 30. septembril 2009 ja kiideti heaks nõukogu otsusega 2010/490/EL (ELT L 243, 16.9.2010, lk 2);  
— Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi 
vaheline leping, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju, sealhulgas sellele lisatud deklaratsioonid; leping allkirjastati 19. märtsil 2010 ja kiideti heaks nõukogu otsusega 2011/305/EL (ELT 
L 137, 25.5.2011, lk 1) (
 1 ). 
5. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schen ­
geni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised otsused (vt EÜT L 239, 22.9.2000, lk 1), nagu neid on muudetud teatavate käesoleva lisa punktis 8 loetletud aktidega:  
— SCH/Com-ex (93) 10: täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, ministrite ja riigisekretäride deklaratsioonide kohta;  
— SCH/Com-ex (93) 14: täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, uimastiäri vastase võitluse alal toimuva praktilise 
õigusalase koostöö parandamise kohta;  
— SCH/Com-ex (94) 16 rev: täitevkomitee otsus, 21. november 1994, ühiste sisse- ja väljasõidutemplite omandamise 
kohta; 
— SCH/Com-ex (94) 28 rev: täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, artiklis 75 ettenähtud narkootiliste või 
psühhotroopsete ainete kaasasolekut lubava tunnistuse kohta;  
— SCH/Com-ex (94) 29 rev: 2 täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu 
rakendamise konventsiooni jõustamise kohta;  
— SCH/Com-ex (95) 21: täitevkomitee otsus, 20. detsember 1995, välispiiridel võimalikke probleeme käsitlevate 
statistiliste ja eriandmete kiire vahetamise kohta Schengeni riikide vahel;  
— SCH/Com-ex (98) 1 rev 2: täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, rakkerühma tegevuse kohta, niivõrd kui see on 
seotud käesoleva lisa punktis 2 loetletud sätetega;  
— SCH/Com-ex (98) 26 def: täitevkomitee otsus, 16. september 1998, millega luuakse alaline Schengeni hindamis- ja 
rakendamiskomitee;  
— SCH/Com-ex (98) 37 def 2: täitevkomitee otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku 
sisserände tõkestamiseks, niivõrd kui see on seotud käesoleva lisa punktis 2 loetletud sätetega;  
— SCH/Com-ex (98) 52: täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta, 
niivõrd kui see on seotud käesoleva lisa punktis 2 loetletud sätetega;  
— SCH/Com-ex (98) 59 rev: täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, dokumendinõustajate koordineeritud kasuta ­
mise kohta;  
— SCH/Com-ex (99) 1 rev 2: täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, narkootiliste ainetega seotud olukorra kohta;  
— SCH/Com-ex (99) 6: täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, telekommunikatsiooni käsitleva Schengeni  acquis ’ kohta;
 
— SCH/Com-ex (99) 7 rev 2: täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, kontaktametnike kohta;ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/37  
( 1 ) Niikaua kui nimetatud lepingut ei ole veel sõlmitud, ainult selle ajutise kohaldamise ulatuses.
— SCH/Com-ex (99) 8 rev 2: täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõ ­
tete kohta;  
— SCH/Com-ex (99) 10: täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse kohta.  
6. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schen ­
geni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised deklaratsioonid 
(vt EÜT L 239, 22.9.2000, lk 1), niivõrd kui need on seotud käesoleva lisa punktis 2 loetletud sätetega:  
— SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2: täitevkomitee deklaratsioon, 26. juuni 1996, väljaandmise kohta;  
— SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2: täitevkomitee deklaratsioon, 9. veebruar 1998, alaealiste röövimise kohta.  
7. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schen ­
geni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud keskrühma järgmised otsused (vt EÜT L 239, 22.9.2000, lk 1), niivõrd kui need on seotud käesoleva lisa punktis 2 loetletud sätetega:  
— SCH/C (98) 117: keskrühma otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku sisserände tõkes ­
tamiseks;  
— SCH/C (99) 25: keskrühma otsus, 22. märts 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta.  
8. Järgmised Schengeni  acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid:  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/95, 29. mai 1995, ühtse viisavormi kohta (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1);  
— nõukogu otsus 1999/307/EÜ, 1. mai 1999, millega kehtestatakse üksikasjalik kord Schengeni sekretariaadi liitmi ­
seks nõukogu peasekretariaadiga (EÜT L 119, 7.5.1999, lk 49);  
— nõukogu otsus 1999/435/EÜ, 20. mai 1999, mis käsitleb Schengeni  acquis ’ määratlust, et kooskõlas Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätetega kindlaks määrata iga  acquis ’d moodustava 
sätte või otsuse õiguslik alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1);  
— nõukogu otsus 1999/436/EÜ, 20. mai 1999, millega määratakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja 
Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätetega kindlaks iga Schengeni  acquis ’d moodustava sätte või otsuse õiguslik 
alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17);  
— nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi 
vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni  acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31);  
— nõukogu otsus 1999/848/EÜ, 13. detsember 1999, Schengeni  acquis ’ täieliku kohaldamise kohta Kreekas (EÜT 
L 327, 21.12.1999, lk 58);  
— nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda 
teatavates Schengeni  acquis ’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43);  
— nõukogu otsus 2000/586/JSK, 28. september 2000, millega kehtestatakse menetlus ühispiiridel kontrolli järkjär ­
gulise kaotamise kohta sõlmitud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja artikli 65 lõike 2 muutmiseks (EÜT L 248, 3.10.2000, lk 1);  
— nõukogu otsus 2000/777/EÜ, 1. detsember 2000, Schengeni  acquis ’ kohaldamise kohta Taanis, Soomes ja Rootsis 
ning Islandil ja Norras (EÜT L 309, 9.12.2000, lk 24);
 
— nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab 
välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT 
L 81, 21.3.2001, lk 1);ET L 112/38 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
— nõukogu direktiiv 2001/51/EÜ, 28. juuni 2001, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu 
rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45);  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 333/2002, 18. veebruar 2002, ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud 
viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53, 23.2.2002, 
lk 4);  
— nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni  acquis ’ sätetes 
(EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20);  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 1030/2002, 13. juuni 2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate 
riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1);  
— nõukogu raamotsus 2002/946/JSK, 28. november 2002, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistiku, et 
tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1);  
— nõukogu direktiiv 2002/90/EÜ, 28. november 2002, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriüle ­
tamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17);  
— nõukogu otsus 2003/170/JSK, 27. veebruar 2003, liikmesriikide õiguskaitseorganite välismaale lähetatud kontakt ­
ametnike ühise kasutamise kohta (ELT L 67, 12.3.2003, lk 27);  
— nõukogu otsus 2003/725/JSK, 2. oktoober 2003, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel 
käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37);  
— nõukogu direktiiv 2003/110/EÜ, 25. november 2003, abi kohta läbisõidu puhul seoses väljasaatmisega õhuteed 
pidi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 26);  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 377/2004, 19. veebruar 2004, sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT 
L 64, 2.3.2004, lk 1);  
— nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ, 29. aprill 2004, veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid 
andmeid (ELT L 261, 6.8.2004, lk 24);  
— nõukogu otsus 2004/573/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb ühiste lendude korraldamist, et saata kahe või enama 
liikmesriigi territooriumilt tagasi kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes kehtib tagasisaatmiskorraldus (ELT L 261, 6.8.2004, lk 28);  
— nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, 
lk 5 ja ELT L 142M, 30.5.2006, lk 60);  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004, Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava opera ­
tiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1 ja ELT L 153M, 7.6.2006, lk 136);  
— nõukogu määrus (EÜ) nr 2252/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidoku ­
mentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT 385, 29.12.2004, lk 1 ja ELT L 153M, 7.6.2006, 
lk 375);  
— nõukogu otsus 2004/926/EÜ, 22. detsember 2004, Schengeni  acquis ’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja 
Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70);
 
— nõukogu otsus 2005/267/EÜ, 16. märts 2005, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline 
veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (ELT L 83, 1.4.2005, lk 48 ja ELT L 159M, 13.6.2006, lk 288);ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/39
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri 
liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1), välja arvatud selle 
artikli 1 esimene lause, artikli 5 lõike 4 punkt a, III jaotis ning II jaotise ja selle lisade need sätted, mis osutavad 
Schengeni infosüsteemile (SIS);  
— nõukogu raamotsus 2006/960/JHA, 18. detsember 2006, Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise 
teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89);  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1931/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse maismaal 
liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid 
(ELT L 405, 30.12.2006, lk 1), välja arvatud selle artikli 4 punkt b ja artikli 9 punkt c;  
— nõukogu otsus 2007/471/EÜ, 12. juuni 2007, Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni  acquis ’ sätete kohal ­
damise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabarii ­
gis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis (ELT L 179, 7.7.2007, lk 46);  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, 11. juuli 2007, millega kehtestatakse mehhanism 
piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehha ­
nismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi (ELT L 199, 31.7.2007, lk 30), välja 
arvatud selle artikli 6 lõigete 8 ja 9 sätted, niivõrd kui neis viidatakse Schengeni infosüsteemile antavale juurdepää ­
sule;  
— nõukogu otsus 2007/801/EÜ, 6. detsember 2007, Schengeni  acquis ’ sätete täieliku kohaldamise kohta Tšehhi 
Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, 
Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis (ELT L 323, 8.12.2007, lk 34);  
— nõukogu otsus 2008/421/EÜ, 5. juuni 2008, Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni  acquis ’ sätete kohalda ­
mise kohta Šveitsi Konföderatsioonis (ELT L 149, 7.6.2008, lk 74);  
— nõukogu otsuse 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli 
juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129), artikkel 6;  
— nõukogu otsus 2008/903/EÜ, 27. november 2008, Schengeni  acquis ’ sätete täieliku kohaldamise kohta Šveitsi 
Konföderatsioonis (ELT L 327, 5.12.2008, lk 15);  
— nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö 
raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (ELT L 350, 30.12.2008, lk 60);  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ, 16. detsember 2008, ühiste nõuete ja korra kohta 
liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, 
lk 98);  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009, 13. juuli 2009, millega kehtestatakse ühenduse 
viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1), artikkel 3;  
— nõukogu otsus 2010/252/EL, 26. aprill 2010, millega täiendatakse Schengeni piirieeskirju seoses välistel merepii ­
ridel toimuva patrull- ja vaatlustegevusega, mis toimub Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiiv ­
koostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatavas operatiivkoostöös (ELT L 111, 4.5.2010, lk 20);
 
— nõukogu otsus 2010/365/EL, 29. juuni 2010, Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni  acquis ’ sätete kohal ­
damise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17).ET L 112/40 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
III LISA  
Ühinemisakti artiklis 15 osutatud loetelu: institutsioonide poolt vastu võetud aktide kohandused  
1. TEENUSTE OSUTAMISE VABADUS  
32005 L 0036: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide 
tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).  
a) Artikli 23 lõige 5 asendatakse järgmisega:  
„5. Ilma et see piiraks artikli 43b kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, 
erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja 
arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide 
kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, 
hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises 
Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud oma õpinguid  
a) Sloveenia puhul enne 25. juunit 1991 ja  
b) Horvaatia puhul enne 8. oktoobrit 1991,  
kui eelpool nimetatud liikmesriikide ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil 
juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste 
kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.  
Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud 
on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal 
tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.”  
b) Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 43b  
Ämmaemanda kutsekvalifikatsiooni omandatud õigusi ei kohaldata järgmiste kvalifikatsioonide suhtes, mis omandati 
Horvaatias enne 1. juulit 2013:  viša medicinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi vanem ­
õde), medicinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi õde),  viša medicinska sestra primaljskog 
smjera  (ämmaemanda diplomiga vanemõde),  medicinska sestra primaljskog smjera  (ämmaemanda diplomiga õde),  gineko­
loško-opstetri čka primalja  (günekoloogia ja sünnitusabi ämmaemand) ja  primalja  (ämmaemand).”  
2. INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUS  
I. ÜHENDUSE KAUBAMÄRK  
32009 R 0207: nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009, 26. veebruar 2009, ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 
24.3.2009, lk 1).  
Artikli 165 lõige 1 asendatakse järgmisega:  
„1. Alates Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, 
Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi „uued liikmesriigid/uus liikmesriik”) ühinemise kuupäevast laiendatakse enne ühine ­
miskuupäeva käesoleva määruse alusel registreeritud või taotletud ühenduse kaubamärki nimetatud riikide territoo ­
riumile, nii et sellel on kogu ühenduses ühesugune toime.”  
II. TÄIENDAVA KAITSE TUNNISTUSED  
1. 31996 R 1610: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1610/96, 23. juuli 1996, taimekaitsevahendite 
täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30).  
a) Artiklile 19a lisatakse järgmine punkt:  
„m) taimekaitsevahenditele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane taimekaitsevahendi müügiluba 
pärast 1. jaanuari 2003, võib anda Horvaatias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus 
esitati kuue kuu jooksul alates ühinemisest.”ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/41
b) Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:  
„2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas Tšehhi 
Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia siseriiklike õigus ­
aktidega enne nende vastavat ühinemiskuupäeva.”  
2. 32009 R 0469: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 469/2009, 6. mai 2009, ravimite täiendava kaitse 
tunnistuse kohta (ELT L 152, 16.6.2009, lk 1).  
a) Artiklile 20 lisatakse järgmine punkt:  
„m) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2003, 
võib anda Horvaatias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul 
alates ühinemisest.”  
b) Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:  
„2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas Tšehhi 
Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia siseriiklike õigus ­
aktidega enne nende vastavat ühinemiskuupäeva.”  
III. ÜHENDUSE DISAINILAHENDUSED  
32002 R 0006: nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002, 12. detsember 2001, ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 3, 
5.1.2002, lk 1).  
Artikli 110a lõige 1 asendatakse järgmisega:  
„1. Alates Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, 
Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi „uued liikmesriigid/uus liikmesriik”) ühinemise kuupäevast laiendatakse enne ühine ­
miskuupäeva käesoleva määruse alusel kaitstud või taotletud ühenduse disainilahendust nimetatud liikmesriikide 
territooriumile, nii et sellel on kogu ühenduses ühesugune toime.”  
3. FINANTSTEENUSED  
32006 L 0048: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ, 14. juuni 2006, krediidiasutuste asutamise ja 
tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).  
Artiklis 2 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:  
„— Horvaatias „kreditne unije” ja „Hrvatska banka za obnovu i razvitak”,”.  
4. PÕLLUMAJANDUS  
1. 31991 R 1601: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1601/91, 10. juuni 1991, millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, 
aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad 
(EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1).  
II lisas lisatakse pärast geograafilist tähistust „Nürnberger Glühwein” järgmine tekst:  
„Samoborski bermet”.  
2. 32007 R 1234: nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude 
ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT 
L 299, 16.11.2007, lk 1).  
a) Artiklile 66 lisatakse järgmine lõige:  
„4a. Horvaatia jaoks luuakse restruktureerimise erireserv, nagu on sätestatud IX lisa punktis 2. See reserv 
vabaneb 1. aprillist esimesel kvoodiaastal pärast ühinemist niisuguses ulatuses, nagu on Horvaatias vähenenud 
piima ja piimatoodete põllumajandusettevõtetes omatarbeks tootmine ajavahemikul 2008–2012.  
Reservi vabastamise ja selle jagamise tarnete ja otsemüügi kvoodiks otsustab komisjon artikli 195 lõikes 2 osutatud 
korras Horvaatia poolt komisjonile 31. detsembriks 2013 esitatud aruannet käsitleva hindamise põhjal. Nimetatud 
aruandes esitatakse üksikasjad riigi piimasektori tegeliku restruktureerimisprotsessi tulemuste ja suundumuste kohta 
ning eelkõige põllumajandustootjate poolt omatarbeks tootmiselt turule suunatud tootmisele ülemineku kohta.”ET L 112/42 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
b) Artikli 103k lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:  
„Käesolevat lõiget ei kohaldata Horvaatia suhtes 2013. finantsaastal. Horvaatia esitab komisjonile viieaastase toetus ­
programmi kavandi 2014.–2018. aasta programmiperioodi jaoks.”  
c) III lisa, II osa punkt 13 asendatakse järgmisega:  
„13. „täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus:  
— mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine,  
või 
— mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. Käesoleva 
taande kohaldamisel võetakse Horvaatia puhul arvesse turustusaastat 2007/2008”.  
d) VI lisa asendatakse järgmisega:  
„VI LISA 
RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD KVOODID  
alates 2010/2011. turustusaastast  
(tonnides) 
Liikmesriik või piirkond  Suhkur  Isoglükoos  Inuliinisiirup  
Belgia 676 235,0  114 580,2  0  
Bulgaaria 0  89 198,0  
Tšehhi Vabariik  372 459,3  
Taani 372 383,0  
Saksamaa  2 898 255,7  56 638,2  
Iirimaa  0  
Kreeka 158 702,0  0  
Hispaania 498 480,2  53 810,2  
Prantsusmaa 
(emamaa)  3 004 811,15  0  
Prantsusmaa ülemerede ­
partemangud  432 220,05  
Horvaatia 192 877,0  
Itaalia 508 379,0  32 492,5  
Läti 0  
Leedu  90 252,0  
Ungari  105 420,0  220 265,8  
Madalmaad 804 888,0  0  0  
Austria  351 027,4  
Poola  1 405 608,1  42 861,4ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/43
(tonnides) 
Liikmesriik või piirkond  Suhkur  Isoglükoos  Inuliinisiirup  
Portugal 
(mandriosa)  0 12 500,0  
Assooride autonoomne 
piirkond  9 953,0  
Rumeenia  104 688,8  0  
Sloveenia  0  
Slovakkia  112 319,5  68 094,5  
Soome 80 999,0  0  
Rootsi 293 186,0  
Ühendkuningriik  1 056 474,0  0  
KOKKU  13 529 618,20  690 440,8  0”  
e) IX lisa punktis 1 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:  
„Liikmesriik  2008/09  2009/10  2010/11  2011/12  2012/13  2013/14  2014/15  
Horvaatia 765 000  765 000”  
f) IX lisa punktis 2 asendatakse tabel järgmisega:  
„Liikmesriik  Tonnid  
Bulgaaria 39 180  
Horvaatia 15 000  
Rumeenia  188 400”  
g) X lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: 
„Horvaatia  40,70’  
h) Xb lisas lisatakse järgmine tabel:  
tuhandetes eurodes 
„Eelarveaasta  2013  2014  2015  2016  Alates 2017. aastast  
HR 0  11 885  11 885  11 885  10 832”  
i) XIb lisa liite lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:  
„h) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje ja 
Zagorje-Me đimurje.”  
j) XIb lisa liite lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:  
„h) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Hrvatsko Podunavlje and Slavonija.”ET L 112/44 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
k) XIb lisa liite punkti 4 lisatakse järgmine punkt:  
„g) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska 
zagora, Sjeverna Dalmacija, Srednja ja Južna Dalmacija.”  
3. 32008 R 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar 2008, piiritusjookide 
määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).  
a) Artiklile 20 lisatakse järgmine lõik:  
„4. Lõikes 1 osutatud tähtaeg tehniliste toimikute esitamiseks kehtib ka III lisas loetletud Horvaatia geograafiliste 
tähiste kohta.”  
b) III lisa punkti 9 lisatakse järgmised geograafilised tähised:  
„Hrvatska loza  Horvaatia 
Hrvatska stara šljivovica  Horvaatia 
Slavonska šljivovica  Horvaatia”  
c) III lisas punkti 32 lisatakse järgmine geograafiline tähis:  
„Hrvatski pelinkovac  Horvaatia”  
d) III lisasse lisatakse järgmine punkt: 
„39. Maraschino/Marrasquino/ 
Maraskino  Zadarski maraschino  Horvaatia”  
e) III lisas lisatakse tootekategooria „Muud piiritusjoogid” alla järgmine geograafiline tähis:  
„Hrvatska travarica  Horvaatia”  
4. 32009 R 0073: Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajan ­
duspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  
a) Artikli 2 punkt g asendatakse järgmisega:  
„g) „uued liikmesriigid” — Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, 
Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia;”.  
b) Artikli 6 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:  
„2. Liikmesriigid, kes ei ole uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste 
esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid, v.a Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia, tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Horvaatia tagab, et maa, mis oli 
1. juulil 2013 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena.”  
c) Artikli 33 lõike 1 punkti b alapunkt iv asendatakse järgmisega:  
„iv) vastavalt artikli 47 lõikele 2, artiklitele 57a ja 59, artikli 64 lõike 2 kolmandale lõigule, artiklile 65 ja artikli 68 
lõike 4 punktile c.”  
d) Artikli 51 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 
„Horvaatia võib otsustada kasutada käesoleva määruse artiklis 52 ja artikli 53 lõikes 1 sätestatud võimalusi. Sellest 
otsusest tuleb komisjoni teavitada 15. juuliks 2013.”ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/45
e) Artikli 51 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:  
„Erandina teisest lõigust määratakse Horvaatia puhul seoses artiklis 52 osutatud lamba- ja kitseliha toetuste ning 
artiklis 53 osutatud veise- ja vasikaliha toetustega kõnealune ülemmäär kindlaks artikli 104 lõikes 4 ja artikli 112 
lõikes 5 sätestatud riiklike ülemmäärade alusel, arvestades artiklis 121 sätestatud otsetoetuste kasutuselevõtmise 
kava.”  
f) Artikli 52 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:  
„Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia säilitada kuni 50 % käesoleva määruse artikli 51 lõikes 2 kolmandas 
lõigus osutatud ülemmäärast tulenevast summast, et maksta põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.”  
g) Artikli 53 lõikesse 1 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:  
„Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia säilitada kogu või osa käesoleva määruse artikli 51 lõikes 2 kolmandas 
lõigus osutatud ülemmäärast tulenevast summast, et maksta põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.”  
h) III jaotise 3. peatüki pealkiri asendatakse järgmise tekstiga:  
„Rakendamine ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud uutes liikmesriikides ja Horvaatias ”. 
i) Artikli 55 pealkiri asendatakse järgmisega:  
„Ühtse otsemaksete kava kehtestamine ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud liikmesriikides ja Horvaatias”  
j) Artikli 55 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:  
„1. Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat jaotist V jaotise 2. peatükis sätes ­
tatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud uute liikmesriikide suhtes, ja Horvaatia suhtes.”  
k) Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:  
„Horvaatia puhul ei tohi nimetatud vähendus ületada 20 % VIII lisa 3. tabelis osutatud aastasest ülemmäärast.”  
l) Artikli 57 lõikele 3 lisatakse järgmine lause:  
„Horvaatias peab riikliku reservi kasutamise heaks kiitma komisjon rakendusaktiga ja ilma artiklis 141 osutatud 
komitee abita. Komisjon vaatab eelkõige läbi enne ühinemiskuupäeva kohaldatava mis tahes riiklike otsetoetuste kava loomise ja tingimused, mille alusel seda kohaldati. Horvaatia peab saatma riikliku reservi kasutamise heaks ­
kiitmise taotluse saatma komisjonile 15. juuliks 2013.”  
m) Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 57a  
Demineerimise riiklik erireserv Horvaatias  
1. Horvaatia loob demineerimise riikliku erireservi, mida kasutakse kümne aasta jooksul pärast ühinemist, et 
jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne 
kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi demineeritavat maad omavatele põlluma ­
jandustootjatele põllumajandustegevuseks.  
2. Käesoleva artikli alusel toetusõiguste jaotamiseks kõlblik maa ei ole kõlblik toetusõiguste jaotamiseks artiklite 
59 ja 61 alusel.  
3. Käesoleva artikli alusel määratud toetusõiguste väärtus ei tohi olla kõrgem kui artiklite 59 ja 61 kohaselt 
määratud vastavate toetusõiguste väärtus.
 
4. Maksimaalne demineerimise riikliku erireservi eraldatud summa määr on 9 600 000 eurot, arvestades artiklis 
121 sätestatud otsetoetuste kasutuselevõtmise kava. Maksimumsummad aasta kohta on järgmised:ET L 112/46 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
(1 000 eurot)  
Horvaatia  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Maksimumsumma 
demineerimise riik ­
liku erireservi jaoks  2 400  2 880  3 360  3 840  4 800  5 760  6 720  7 680  8 640  9 600  
5. Horvaatia jaotab esimesel ühtse otsemaksete kava rakendamise aastal põllumajandustootjatele toetusõigusi 
maa-ala alusel, mis on demineeritud ja deklareeritud põllumajandustootja poolt ühtse otsemaksete kava esimesel rakendamisaastal ning võetud taaskasutusele põllumajandusmaana alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 
2012.  
6. Aastatel 2013 kuni 2022 jaotatakse toetusõigusi põllumajandustootjatele demineeritud maa-ala alusel, mis 
on deklareeritud põllumajandustootja poolt kõnesoleval aastal, tingimusel, et nimetatud maa-ala võeti taaskasutu ­
sele põllumajandusmaana eelmise kalendriaasta jooksul, ning millest on komisjonile teatatud kooskõlas lõikega 9.  
7. Selleks et tagada liidu vahendite asjakohane kasutamine, muudab komisjon artikli 141 lõikes 2 osutatud 
menetluse kohaselt VIII lisa tabelis 3 sätestatud ülemmäära, et lisada sinna summad demineerimise riiklikust 
erireservist, mis on jaotatud kuni 31. detsembrini 2022.  
8. Kogu nimetatud kõnealuse artikli alusel deklareeritud maa vastab artikli 34 lõikes 2 nimetatud „toetuskõlb- 
liku hektari” määratlusele.  
9. Horvaatia teavitab komisjoni 15. juuliks 2013 lõike 5 alusel toetuskõlblikust maast, osutades nii maale, mis 
on toetuskõlblik vastavalt artiklis 59 sätestatud toetustasemele, kui ka maale, mis on toetuskõlblik vastavalt artiklis 
61 sätestatud toetustasemele. Kõnealune teavitamine peab ka sisaldama teavet vastavate eelarveliste vahendite ja 
kasutamata summade kohta. Alates 2014. aastast esitatakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks sama 
teavet sisaldav teatis, mis hõlmab eelmist kalendriaastat ja milles täpsustatakse põllumajandusmaana taaskasutusele 
võetud maa-alad ja vastavad eelarvelised vahendid.  
10. 31. detsembriks 2012 tuvastatakse II jaotise 4. peatüki alusel loodud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi 
raames kõik mineeritud ja demineeritud maa-alad, mille pealt põllumajandustootjad võivad nimetatud deminee ­
rimise riikliku erireservist toetusõigusi küsida.”  
n) Artiklile 59 lisatakse järgmine lõik:  
„4. Komisjon võtab artikli 141 lõikes 2 osutatud korras vastu eeskirjad toetusõiguste algse jaotamise kohta 
Horvaatias.”  
o) Artiklile 61 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul on esimese lõigu punktides a ja b nimetatud kuupäevaks 30. juuni 2010.”  
p) Artikli 69 lõikes 1 lisatakse esimesele lõigule järgmine tekst:  
„Horvaatia võib otsustada ühinemiskuupäevaks kasutada alates esimesest aastast ühtset otsemaksete kava artikli 59 
lõikes 2 ette nähtu alusel kuni 10 % ulatuses artiklis 40 osutatud riiklikust ülemmäärast, nagu on sätestatud VIII 
lisa 3. tabelis.”  
q) Artikli 69 lõike 9 esimeses lõigus lisatakse punkti a järele järgmine punkt:  
„aa) Horvaatia puhul on kindlaks määratud 2022. aastaks,”.
 
r) Artikli 104 lõige 4 asendatakse järgmisega:ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/47
„4. Kohaldatakse järgmisi riiklikke ülemmäärasid:  
Liikmesriigid  Riiklik ülemmäär  
Bulgaaria  2 058 483  
Tšehhi Vabariik 66 733  
Taani 104 000  
Eesti  48 000  
Hispaania 19 580 000  
Prantsusmaa  7 842 000  
Horvaatia 542 651  
Küpros 472 401  
Läti 18 437  
Leedu  17 304  
Ungari  1 146 000  
Poola  335 880  
Portugal  2 690 000  
Rumeenia  5 880 620  
Sloveenia  84 909  
Slovakkia  305 756  
Soome 80 000  
Kokku 41 273 174”  
s) Artikli 112 lõikes 5 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: 
„Horvaatia  105 270”  
t) Artikkel 121 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 121  
Otsetoetuste kasutuselevõtmine  
Uutes liikmesriikides, välja arvatud Bulgaarias, Horvaatias ja Rumeenias, võetakse otsetoetused kasutusele järgmise 
ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsendina vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste 
toetuste tasemest:  
— 60 % aastal 2009,  
— 70 % aastal 2010,  
— 80 % aastal 2011,  
— 90 % aastal 2012,  
— 100 % alates 2013. aastast.  
Bulgaarias ja Rumeenias võetakse otsetoetused kasutusele järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud 
protsentides vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest:  
— 35 % aastal 2009,  
— 40 % aastal 2010,ET L 112/48 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
— 50 % aastal 2011,  
— 60 % aastal 2012,  
— 70 % aastal 2013,  
— 80 % aastal 2014,  
— 90 % aastal 2015,  
— 100 % alates 2016. aastast.  
Horvaatias võetakse otsetoetused kasutusele järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsentides 
vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest:  
— 25 % aastal 2013,  
— 30 % aastal 2014,  
— 35 % aastal 2015,  
— 40 % aastal 2016,  
— 50 % aastal 2017,  
— 60 % aastal 2018,  
— 70 % aastal 2019,  
— 80 % aastal 2020,  
— 90 % aastal 2021,  
— 100 % alates aastast 2022.”  
u) Artikli 132 lõikes 2 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:  
„Erandina esimese lõigu punktidest a ja b on Horvaatial võimalus täiendada otsetoetusi kuni 100 % tasemest, mida 
kohaldatakse vanades liikmesriikides.”  
v) VII lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: 
„Horvaatia  100  1”  
w) VIII lisasse lisatakse järgmine tabel:  
„Tabel 3 (*)  
Liikmesriik  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Horvaatia 93 250  111 900  130 550  149 200  186 500  223 800  261 100  298 400  335 700  373 000  
___________  
(*) Ülemmäärade arvutamisel võetakse arvesse artikliga 121 ette nähtud juurdekasvukava.”  
5. KALANDUS  
1. 32002 R 2371: nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava 
kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).  
I lisasse lisatakse järgmised osad:ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/49
„11. HORVAATIA RANNIKUVEED (*)  
Geograafiline piirkond  Liikmesriik  Liigid  Tähtsus või eriomadused  
12 miili, mis on piiratud Horvaatia 
suveräänsete õiguste alla kuuluva 
merepiirkonnaga, mis asub põhja 
suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhja ­
laiuskraadi Istra läänerannikut pidi 
Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab mais ­
maad Istra läänerannikul (Grgatov rt 
Funtana neem)  Sloveenia  Põhjalähedased ja 
väikesed pealaagilised 
liigid, sealhulgas sardiin 
ja anšoovis  100 tonni maksimaalselt 25 
kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva
 
___________  
(*) Eespool nimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja 
Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust raken ­
damisest.  
12. SLOVEENIA RANNIKUVEED (*)  
Geograafiline piirkond  Liikmesriik  Liigid  Tähtsus või eriomadused  
12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja 
suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhja ­
laiuskraadi Istra läänerannikut pidi 
Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab mais ­
maad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)  Horvaatia Põhjalähedased ja 
väikesed pealaagilised 
liigid, sealhulgas sardiin 
ja anšoovis  100 tonni maksimaalselt 25 
kalalaeva kohta, sealhulgas 
5 traalnootadega varustatud 
kalalaeva
 
___________  
(*) Eespool nimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja 
Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust raken ­
damisest.”  
2. 32006 R 1198: nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 
15.8.2006, lk 1).  
a) Artiklile 27 lisatakse järgmine lõige:  
„5. EKF võib osaleda individuaalsete hüvitiste skeemi rahastamises, mis on mõeldud kaluritele, kes saavad kasu 
juurdepääsurežiimist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 I lisa 11. osas, nagu seda on muudetud 
Horvaatia ühinemisaktiga. Skeemi võib kohaldada ainult ajavahemikul 2014 kuni 2015 või, kui seda kohaldatakse 
varem, kuni Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel 
allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täieliku rakendamise kuupäevani.”  
b) Artikli 29 lõige 3 asendatakse järgmisega:  
„3. Erandina lõikest 2 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka 
saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.”  
c) Artikli 35 lõige 4 asendatakse järgmisega:  
„4. Erandina lõikest 3 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka 
saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.”  
d) Artikli 53 lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:ET L 112/50 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
„9. Kui EKF rahastab tegevusi äärealadel asuvatel Kreeka saartel, mis on oma kauguse tõttu ebasoodsas olukorras, 
ja äärepoolseimates piirkondades, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo, suurendatakse EKFi 
panust iga prioriteetse suuna puhul kuni 10 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikes piir ­
kondades ning kuni 35 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblike piirkondade hulka mittekuu ­
luvates piirkondades.”  
e) II lisa punktis a asendatakse tabel järgmisega:  
1. rühm  2. rühm  3. rühm  4. rühm  
„Lähenemiseesmärgiga 
hõlmatud piirkonnad ja 
äärealadel asuvad Kreeka 
saared ning Horvaatia saared 
Dugi otok, Vis, Mljet ja 
Lastovo A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 % (***)  
Piirkonnad, mis ei ole 
hõlmatud lähenemiseesmär ­
giga  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (***)  
Äärepoolseimad piirkonnad  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 50 % 
B ≥ 50 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 75 % 
B ≥ 25 %  
(*) Artikli 25 lõikes 3 osutatud juhtudel on2. rühma B-määrasid suurendatud 20 protsendipunkti võrra. A-määrasid vähenda ­
takse vastavalt. 
(**) Artikli 26 lõikes 2 ette nähtud tegevuste (kooskõlas artikliga 25 väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade pard al 
tehtavad investeeringud) korral võib 2. rühma B-määrasid vähendada 20 protsendipunkti võrra. A-määrasid suurendatakse 
vastavalt. 
(***) Artiklites 29 ja 35 nimetatud tegevuste korral, kui neid teostavad artikli 3 puntiga f hõlmamata ettevõtjad, kellel on vä hem 
kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 200 miljonit eurot, on B-määrasid suurendatud lähenemiseesmärgiga 
hõlmatud piirkondades, välja arvatud äärealadel asuvad Kreeka saared ning Horvaatia saared Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo, 
30 protsendipunkti võrra ning lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondades 20 protsendipunkti võrra. A-määrasid vähen ­
datakse vastavalt.”  
f) II lisa punktis a asendatakse alapealkirja „2. rühm” teine lõik järgmisega:  
„(*) ja (**) kohaldamisel, kui EKF rahastab artikli 25 lõikes 3 nimetatud tegevusi väikesemahulistel rannapüügiks 
kasutatavatel laevadel, on 2. rühma B-määrad järgmised:  
— lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades, äärealadel asuvatel Kreeka saartel ja Horvaatia saartel Dugi otok, 
Vis, Mljet ja Lastovo ning piirkondades, mis ei ole hõlmatud lähenemiseesmärgiga, 60 või enam protsendipunkti 
(B ≥ 60 %),  
ning  
— äärepoolseimates piirkondades 50 või enam protsendipunkti (B ≥ 50 %).”  
6. MAKSUSTAMINE 
1. 32006 L 0112: nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 
L 347, 11.12.2006, lk 1).  
Artiklile 287 lisatakse järgmine punkt:  
„(19) Horvaatia: 35 000 EUR.”  
2. 32008 L 0118: nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega 
tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).  
Artikli 46 lõige 3 asendatakse järgmisega:  
„3. Ilma et see piiraks artikli 32 kohaldamist, võivad nõukogu direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 2 
kolmandas ja neljandas lõigus nimetamata liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2014 kohaldada vähemalt 300 sigareti 
suurust koguselist piirangut sigarettidele, mida võib tuua nende territooriumile ilma lisaaktsiisi maksmata liik ­
mesriigist, kes kohaldab vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kolmandale ja neljandale lõigule madalamat aktsiisi, kui on ette nähtud artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/51
Nõukogu direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 2 kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud liikmesriigid, kes 
kehtestavad olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast aktsiisi määraks vähemalt 77 eurot 1 000 sigareti 
kohta, võivad alates 1. jaanuarist 2014 kohaldada vähemalt 300 sigareti suurust koguselist piirangut sigarettidele, 
mida võib tuua ilma lisaaktsiisi maksmata tema territooriumile teisest madalamat aktsiisi kohaldavast liikmesriigist 
vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kolmandale lõigule.  
Liikmesriigid, kes kohaldavad koguselist piirangut kooskõlas esimese ja teise lõiguga teavitavad sellest komisjoni. 
Nad võivad teostada vajalikke kontrolle tingimusel, et need kontrollid ei mõjuta siseturu nõuetekohast toimimist.”  
7. REGIONAALPOLIITIKA JA STRUKTUURIVAHENDITE KOORDINEERIMINE  
1. 32006 R 1083: nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).  
a) Artikli 15 lõike 4 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:  
„Horvaatia puhul on nimetatud kontrolli kuupäev 31. detsember 2017.”  
b) Artikli 18 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:  
„1. Fondi kulukohustuste täitmiseks ette nähtud vahendid perioodiks 2007 kuni 2013 on 
308 417 037 817 eurot 2004. aasta hindades vastavalt I lisas toodud jaotusele aastate kaupa.”  
c) Artikkel 19 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 19  
Lähenemiseesmärgi vahendid 
Lähenemiseesmärgi koguvahendid moodustavad 81,56 % artikli 18 lõikes 1 nimetatud vahenditest (s.o kokku 
251 529 800 379 eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:  
a) 70,50 % (s.o kokku 177 324 921 223 eurot) artikli 5 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikide ­
vahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, 
riigi jõukust ning töötust;  
b) 4,98 % (s.o kokku 12 521 289 405 eurot) artikli 8 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi eritoetustele, kasutades 
liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piir ­
konna jõukust, riigi jõukust ning töötust;  
c) 23,23 % (s.o kokku 58 433 589 750 eurot) artikli 5 lõikes 2 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikideva ­
helise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena elanikkonna suurust, riigi jõukust ning pindala;  
d) 1,29 % (s.o kokku 3 250 000 000 eurot) artikli 8 lõikes 3 osutatud üleminekuperioodi eritoetustele.”  
d) Artikli 20 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:  
„Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi koguvahendid moodustavad 15,93 % artikli 18 lõikes 1 
nimetatud vahenditest (s.o kokku 49 127 784 318 eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:”.  
e) Artikli 21 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:  
„1. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi koguvahendid moodustavad 2,52 % artikli 18 lõikes 1 osutatud 
vahenditest (s.o kokku 7 759 453 120 eurot) ja, välja arvatud II lisa lõikes 22 osutatud summa, jaotatakse 
eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:  
a) 73,86 % (s.o kokku 5 583 386 893 eurot) artikli 7 lõikes 1 osutatud piiriülese koostöö toetustele, kasutades 
liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust;ET L 112/52 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
b) 20,95 % (s.o kokku 1 583 594 654 eurot) artikli 7 lõikes 2 osutatud riikidevahelise koostöö toetustele, kasu ­
tades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust;  
c) 5,19 % (s.o kokku 392 471 574 eurot) artikli 7 lõikes 3 osutatud piirkondadevahelise koostöö, koostöövõr ­
gustike ja kogemuste vahetamise toetustele.  
2. ERFi toetus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendile ja määrusega (EÜ) nr 1085/2006 
asutatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendile on 817 691 234 eurot, nagu iga asjaomase liikmesriigi poolt 
osutatud ja maha arvatud neile lõike 1 punkti a kohaselt eraldatud summadest. ERFi toetused ei kuulu ümber ­
jaotamisele asjaomaste liikmesriikide vahel.”  
f) Artiklile 22 lisatakse järgmine lõik:  
„Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames eraldatud assigneeringu 
jagada artikli 21 lõike 1 punktides a kuni c osutatud kolme osa vahel, eesmärgiga tagada suurem tõhusus ja lihtsustamine.”  
g) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 23  
Tulemusreservi vahendid  
Liikmesriigid, välja arvatud Horvaatia, võivad artikli 19 punktides a ja b ning artiklis 20 osutatud vahenditest 3 % 
eraldada vastavalt artiklile 50.”  
h) Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:  
i) lõikes 1 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul hõlmab riiklik strateegiline raamistik ajavahemikku alates ühinemisest kuni 31. detsembrini 
2013.”;  
ii) lõikes 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:  
„Horvaatia edastab oma riikliku strateegilise raamistiku komisjonile kolme kuu jooksul alates ühinemiskuu ­
päevast.” 
i) Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige:  
„5. Lõikeid 1 kuni 4 Horvaatia suhtes ei kohaldata.”  
j) Artikli 32 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul võtab komisjon hiljemalt 31. detsembril 2013 vastu otsuse, millega kiidetakse heaks rakendus ­
kava, mida rahastatakse programmitöö perioodi 2007–2013 alusel. Horvaatia võtab nimetatud rakenduskavas 
arvesse iga komisjoni tehtud märkust ning esitab selle hiljemalt kolm kuud pärast ühinemiskuupäeva.”  
k) Artikli 33 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul võib enne ühinemiskuupäeva vastu võetud Horvaatia rakenduskavad läbi vaadata üksnes sel 
eesmärgil, et neid käesoleva määrusega paremini vastavusse viia.”  
l) Artikli 49 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul lõpetatakse rakenduskavade järelhindamine hiljemalt 31. detsembriks 2016.”  
m) Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 51a  
Artikleid 50 ja 51 Horvaatia suhtes ei kohaldata.”
 
n) Artikli 53 lõige 3 asendatakse järgmisega:ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/53
„3. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade puhul, kus vähemalt üks osaleja kuulub liikmesrii ­
kide hulka, kelle keskmine SKP elaniku kohta ajavahemikul 2001 kuni 2003 moodustas alla 85 % 25-liikmelise 
ELi keskmisest samal ajavahemikul, või selliste rakenduskavade puhul, milles Horvaatia on osalev riik, ei ületa 
EFRist antav toetus 85 % abikõlblikest kuludest. Kõikide teiste rakenduskavade puhul ei ületa ERFist antav toetus 
75 % abikõlblikest kuludest, mis on kaasrahastatud ERFist.”  
o) Artikli 56 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul on kulud fondidelt toetuse saamiseks kõlblikud ajavahemikul alates määruse (EÜ) nr 1085/2006 
kohaselt vastu võetud õigusaktides kehtestatud abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 31. detsembrini 2016. Pärast ühinemist vastu võetud rakenduskavade puhul on kulud fondidelt toetuse saamiseks kõlblikud alates ühinemiskuu ­
päevast, välja arvatud juhul, kui asjaomaseid programme käsitlevas otsuses on määratletud hilisem kuupäev.”  
p) Artikli 56 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:  
„Olenemata artiklis 105a sätestatud abikõlblikkust käsitlevatest erisätetest, ei kohaldata rakenduskavade järeleval ­
vekomitee poolt Horvaatia jaoks kindlaks määratud kriteeriume toimingute suhtes, mille osas on heakskiitmisotsus 
vastu võetud enne ühinemiskuupäeva ja mis on olnud osa määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel vastu võetud 
vahenditest.”  
q) Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:  
i) punktis c lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul esitab rakenduskava auditeerimisasutus komisjonile kolme kuu jooksul alates ühinemiskuu ­
päevast ajakohastatud iga-aastase auditeerimiskava nagu on osutatud komisjoni 12. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 718/2007 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse 
abi rahastamisvahend) (*) artikli 29 lõike 2 punktis a.
 
___________  
(*) ELT L 170, 29.6.2007, lk 1.”;  
ii) punkti d alapunktile i lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul esitatakse 31. detsembriks 2013 esimene iga-aastane kontrolliaruanne, mis hõlmab ajavahe ­
mikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. juunini 2013. Järgmised aruanded, mis hõlmavad ajavahemikke 1. juulist 
2013 kuni 30. juunini 2014, 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 ning 1. juulist 2015 kuni 30. juunini 
2016, esitatakse komisjonile vastavalt 31. detsembriks 2014, 31. detsembriks 2015 ja 31. detsembriks 2016. 
Andmed pärast 1. juulit 2016 läbi viidud auditite kohta lisatakse lõplikkusse kontrolliaruandesse lisaks punktis 
e osutatud lõpetamise deklaratsioonile;”  
iii) punktile e lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul esitatakse lõpetamise deklaratsiooni, millele on lisatud lõplik kontrolliaruanne, komisjonile 
31. märtsiks 2018.”  
r) Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul saadab korraldusasutus lõpparuande rakenduskava elluviimise kohta 31. märtsiks 2018.”  
s) Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:  
i) lisatakse järgmine lõige:  
„1a. Olenemata lõikest 1 esitab Horvaatia komisjonile võimalikult kiiresti pärast ühinemiskuupäeva või 
hiljemalt enne seda, kui komisjon teeb mis tahes makse, süsteemide kirjelduse, mis hõlmab nimetatud lõike 
punktides a ja b esitatud elemente.”;  
ii) lisatakse järgmine lõige:  
„2a. Lõiget 2 kohaldatakse Horvaatia suhtes  mutatis mutandis . Lõike 2 esimeses lõigus osutatud aruanne 
loetakse vastuvõetuks samadel tingimustel, nagu sätestatud lõike 2 teises lõigus. Selline vastuvõtmine on eeltingimus artiklis 82 osutatud eelmaksete tegemiseks.”ET L 112/54 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
t) Artiklisse 75 lisatakse järgmine lõige:  
„1a. Horvaatia puhul tehakse vastavad eelarvelised kulukohustused Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuu ­
luvusfondist ja Euroopa Sotsiaalfondist aastaks 2013 artikli 28 lõikes 3 osutatud otsuse alusel, enne kui komisjon 
teeb mis tahes otsuse vastuvõetud rakenduskava läbivaatamise kohta. Artikli 28 lõikes 3 osutatud otsus on 
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 75 mõistes kehtiv rahastamisotsus iga Horvaatia kasuks tehtud 
eelarvelise kohustuse puhul.”  
u) Artikli 78 lõike 2 punktile c lisatakse järgmine lause:  
„Horvaatia puhul kasutatakse neid toetusesaajate poolt kulutuste tegemiseks projekti rakendamisel, kulutused 
tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentiga hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat või 31. detsembril 2016, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; kui 
neid ei kasutata, korrigeeritakse järgmist kuluaruannet vastavalt.”  
v) Artiklisse 82 lisatakse järgmine lõige:  
„1a. Horvaatia puhul makstakse pärast artikli 71 lõikes 2a osutatud aruande ja artiklis 75 lõikes 1a osutatud 
vastavate eelarveliste kulukohustuste heakskiitmist ühekordne eelmakse ülejäänud ajavahemikuks 2007 kuni 2013 
välja ühekordse maksena, millest 30 % moodustab rakenduskavale antud toetus struktuurifondidest ja 40 % toetus 
ühtekuuluvusfondist.”  
w) Artikli 89 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul saadetakse punkti a alapunktides i kuni iii loetletud dokumente sisaldav maksetaotlus 31. märt ­
siks 2018.”  
x) Artiklile 93 lisatakse järgmine lõige:  
„3a. Erandina lõigetest 1 kuni 3, kohaldab komisjon Horvaatia puhul lõikes 1 nimetatud kulukohustustest 
vabastamise mehhanismi järgmisel viisil:  
i) tähtaeg 2010. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2013;  
ii) tähtaeg 2011. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2014;  
iii) tähtaeg 2012. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2015;  
iv) detsembris 2016 veel avatud mis tahes 2013. aasta kulukohustuste osa vabastatakse automaatselt, kui 
komisjon ei ole saanud selle kohta 31. märtsiks 2018 vastuvõetavat maksetaotlust.”  
y) Artikli 95 teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:  
„Erandina esimeses ja teises lõigus sätestatust, katkestatakse Horvaatia puhul artikli 92 lõikes 3a osutatud tähtajad 
seoses asjaomaste toimingutega seotud summadega käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tingimustel.”  
z) Artikli 98 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatia puhul võib sel viisil vabanenud fondide vahendeid uuesti kasutada kuni 31. detsembrini 2016.”  
za) Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 105a  
Eritingimused pärast Horvaatia liitumist
 
1. Rakenduskavasid ja suurprojekte, mis on Horvaatia ühinemiskuupäeval määruse (EÜ) nr 1085/2006 kohaselt 
heaks kiidetud ning mille rakendamine ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule viidud, käsitletakse käesolevas 
määruses komisjoni poolt heaks kiidetud kavade ja projektidena, välja arvatud rakenduskavad, mis on heaks 
kiidetud määruse EÜ nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e osutatud rahastamisvahendite raames.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/55
Lisaks jäetakse välja ka määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendi alla 
kuuluvad järgmised programmid:  
a) „ühinemiseelse abi rahastamisvahendi Aadria mere piiriülese koostöö programm”;  
b) „Horvaatia – Bosnia ja Hertsegoviina” piiriülene programm;  
c) „Horvaatia–Montenegro” piiriülene programm;  
d) „Horvaatia–Serbia” piiriülene programm.  
Ilma et see piiraks lõigetes 2 kuni 7 sätestatut, kohaldatakse nende toimingute ja suurprojektide suhtes käesoleva 
määruse alusel heakskiidetud toimingute ja suurprojektide rakendamist käsitlevaid sätteid.  
2. Lõikes 1 osutatud rakenduskavade toimingutega või suurprojektidega seotud hankemenetlused, mille kohta 
on ühinemiskuupäevaks juba ilmunud pakkumiskutse  Euroopa Liidu Teatajas , korraldatakse selles pakkumiskutses 
määratud eeskirjade kohaselt. Määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 artiklit 165 ei kohaldata.  
Lõikes 1 osutatud rakenduskavade toimingutega või suurprojektidega seotud hankemenetlused, mille kohta ei ole 
ühinemiskuupäevaks veel ilmunud pakkumiskutset  Euroopa Liidu Teatajas , korraldatakse kooskõlas aluslepingutega 
või aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ning samuti kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9.  
Muud toimingud, kui need, millele on osutatud esimeses ja teises lõigus ning mille jaoks kuulutati välja konkur ­
sikutsed kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 718/2007 artikliga 158 või mille jaoks esitati pädevatele asutustele 
taotlused enne ühinemiskuupäeva, ning mille osas lepingu sõlmimise saaks lõpule viia ainult pärast nimetatud 
kuupäeva, viiakse läbi kooskõlas asjakohases konkursikutses avaldatud või eelnevalt võimalikele toetusesaajatele edastatud tingimuste ja abikõlblikkuse eeskirjadega.  
3. Käesoleva määruse kohaselt loetakse lõikes 1 osutatud programmide alusel tehtud komisjoni väljamaksed 
fondist makstud toetusteks ja need määratakse varaseimale täitmata kohustusele, mis sisaldab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohustusi.  
Komisjoni lõikes 1 osutatud programmide raames võetud kulukohustuste ühinemiskuupäeval veel avatud mis 
tahes osa suhtes kohaldatakse alates ühinemiskuupäevast käesolevat määrust.  
4. Määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel heaks kiidetud toimingute suhtes, mis kiideti heaks, või mille osas 
vastavad toetuslepingud lõplike abisaajatega allkirjastati enne ühinemiskuupäeva, kohaldatakse jätkuvalt kulutuste abikõlblikkuse eeskirju kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 718/2007 või sellele tuginedes, välja arvatud 
nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mille kohta teeb otsuse komisjon Horvaatia taotlusel.  
Esimeses lõigus kindlaksmääratud abikõlblikkuse eeskirjad kehtivad ka lõikes 1 osutatud suurprojektide suhtes, 
mille puhul kahepoolsed projektilepingud allkirjastati enne ühinemiskuupäeva.  
5. Horvaatia puhul tõlgendatakse viiteid artikli 1 teises lõigus määratletud fondidele ühtlasi viitena määrusega 
(EÜ) nr 1085/2006 loodud ühinemiseelse abi rahastamisvahendile.  
6. Horvaatia suhtes kohaldatavad konkreetsed tähtajad kehtivad ka järgmiste, määruse (EÜ) nr 1085/2006 
artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendi alla kuuluvate piiriüleste programmide kohta, milles 
Horvaatia osaleb:  
a) „Ungari–Horvaatia” piiriülene programm ja  
b) „Sloveenia–Horvaatia” piiriülene programm.
 
Käesoleva määruse alusel Horvaatia suhtes kohaldatavaid konkreetseid tähtaegu ei kohaldata Euroopa territoriaalse 
koostöö eesmärgi kohastest riikidevahelistest ja piirkondadevahelistest rahastamisvahenditest rahastatavate raken ­
duskavade suhtes, milles Horvaatia osaleb.ET L 112/56 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
7. Kui on vaja võtta meetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut ühinemiseelselt korralt käesoleva artikli 
kohaldamisest tulenevale korrale, võtab vajalikud meetmed vastu komisjon.”  
zb) I lisa asendatakse järgmisega:  
„I LISA 
Kohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa aastateks 2007 kuni 2013 
(osutatud artiklis 18)  
(eurodes, 2004. aasta hindades) 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  
42 863 000 000  43 318 000 000  43 862 000 000  43 860 000 000  44 073 000 000  44 723 000 000  45 718 037 817”  
zc) II lisa muudetakse järgmiselt:  
i) Punktile 5 lisatakse järgmised alapunktid:  
„c) Horvaatia puhul on piiriülese koostöö rahastamise vahendite suurus 7 028 744 eurot 2004. aasta hinda ­
des; 
d) Horvaatia puhul on riikidevahelise koostöö rahastamise vahendite suurus 1 874 332 eurot 2004. aasta 
hindades.”  
ii) Lisatakse järgmine lõige:  
„7a. Horvaatia puhul on fondidest tehtavate ülekannete maksimummäär 3,5240 % riigi SKTst.”  
iii) Lisatakse järgmine lõige:  
„9a. Horvaatia puhul teeb komisjon SKT arvutused 2011. aasta mais avaldatud statistiliste andmete ja prog ­
nooside põhjal.”  
zd) III lisa asendatakse järgmisega:  
„III LISA  
Kaasfinantseerimise määradele kohaldatavad piirmäärad 
(osutatud artiklis 53)  
Kriteerium  Liikmesriigid  ERF ja ESF 
Abikõlblike kulude 
protsendimäär  Ühtekuuluvusfond 
Abikõlblike kulude 
protsendimäär  
1. Liikmesriigid, kelle keskmine 
SKT elaniku kohta ajavahe­
mikul 2001 kuni 2003 
moodustas alla 85 % 25liik ­
melise ELi keskmisest samal 
ajavahemikul  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, 
Eesti, Kreeka, Horvaatia, 
Küpros, Läti, Leedu, Ungari, 
Malta, Poola, Portugal, 
Rumeenia, Sloveenia ja 
Slovakkia.  85 % lähenemiseesmärgile ning piirkondliku konku ­
rentsivõime ja tööhõive 
eesmärgile  85 % 
2. Muud kui punktis 1 
osutatud liikmesriigid, kes 
on abikõlblikud ühtekuu ­
luvusfondi üleminekukorra alusel 1. jaanuaril 2007  Hispaania 80 % ühtekuuluvuspiirkon ­
dadele ja piirkondadele, 
mis suunatakse järk-järgult 
piirkondliku konkurentsi ­
võime ja tööhõive eesmärgi 
alla 
50 % piirkondliku konku ­
rentsivõime ja tööhõive 
eesmärkidele väljaspool 
piirkondi, mis suunatakse 
järk-järgult selle eesmärgi alla 85 %ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/57
Kriteerium  Liikmesriigid  ERF ja ESF 
Abikõlblike kulude 
protsendimäär  Ühtekuuluvusfond 
Abikõlblike kulude 
protsendimäär  
3. Muud kui punktides 1 ja 2 
osutatud liikmesriigid  Belgia, Taani, Saksamaa, 
Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, 
Luksemburg, Madalmaad, 
Austria, Soome, Rootsi ja 
Ühendkuningriik  75 % lähenemiseesmärgile  —  
4. Muud kui punktides 1 ja 2 
osutatud liikmesriigid  Belgia, Taani, Saksamaa, 
Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, 
Luksemburg, Madalmaad, 
Austria, Soome, Rootsi ja 
Ühendkuningriik  50 % piirkondliku konku ­
rentsivõime ja tööhõive 
eesmärgile  — 
5. ELi toimimise lepingu 
artiklis 349 osutatud 
äärepoolseimad piirkonnad, 
kellele eraldatakse II lisa 
punktis 20 sätestatud lisaas ­
signeering nimetatud piir ­
kondadele  Hispaania, Prantsusmaa ja 
Portugal  50 %  —  
6. ELi toimimise lepingu 
artiklis 349 osutatud 
äärepoolseimad piirkonnad  Hispaania, Prantsusmaa ja 
Portugal  85 % lähenemise eesmär ­
gile ning piirkondliku 
konkurentsivõime ja 
tööhõive eesmärgile  —” 
2. 32006 R 1084: nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006, 11. juuli 2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79)  
Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 5a  
Eritingimused pärast Horvaatia liitumist  
1. Meetmed, mille kohta komisjon on Horvaatia ühinemiskuupäevaks nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse 
(EÜ) nr 1267/99 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) (*) alusel teinud abi käsit ­
leva otsuse ja mille rakendamine ei ole ühinemiskuupäevaks lõppenud, loetakse käesoleva määruse alusel komis ­
joni poolt heakskiidetuks.  
Ilma et see piiraks lõigete 2 kuni 5 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud meetmete 
suhtes käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 alusel heakskiidetud meetmete rakendamist käsitlevaid 
sätteid.  
2. Lõikes 1 osutatud meetmetega seotud hankemenetlused, mille kohta on ühinemiskuupäevaks juba ilmunud 
pakkumiskutse  Euroopa Liidu Teatajas , korraldatakse selles pakkumiskutses sätestatud eeskirjade kohaselt. Nõukogu 
25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust) (**) artiklit 165 ei kohaldata.  
Lõikes 1 osutatud meetmetega seotud hankemenetlused, mille kohta ei ole ühinemiskuupäevaks veel ilmunud 
pakkumiskutset  Euroopa Liidu Teatajas , korraldatakse kooskõlas aluslepingutega või aluslepingute alusel vastu 
võetud õigusaktidega ning samuti kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikliga 9.  
3. Lõikes 1 osutatud meetme alusel tehtud komisjoni väljamakseid käsitatakse käesoleva määruse kohaselt 
fondist makstud toetustena.  
Lõikes 1 osutatud meetme alusel tehtud komisjoni väljamaksed määratakse varaseimale täitmata kohustusele, mis 
on võetud kõigepealt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaselt ning seejärel käesoleva määruse kohaselt ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt.ET L 112/58 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
Vahemaksete või lõppmaksete tingimustena kohaldatakse tingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1164/94 
II lisa artikli D lõike 2 punktides b kuni d ja artikli D lõigetes 3 kuni 5.  
4. Lõikes 1 osutatud meetmete puhul kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaseid kulutuste 
abikõlblikkuse eeskirju või asjakohaste rahastamislepingutega kehtestatud erieeskirju, välja arvatud nõuetekohaselt 
põhjendatud juhtudel, mille kohta teeb otsuse komisjon Horvaatia taotlusel.  
5. Kui on vaja võtta meetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut ühinemiseelselt korralt käesoleva artikli 
kohaldamisest tulenevale korrale, võtab vajalikud meetmed vastu komisjon.  
___________  
(*) EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73.  
(**) ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.”  
8. KESKKOND  
1. 32003 L 0087: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses 
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 
25.10.2003, lk 32).  
a) Artikli 9 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause:  
„Ühenduse saastekvootide üldkogust suurendatakse Horvaatia ühinemise tulemusel üksnes selle saastekvootide 
koguse võrra, mille Horvaatia paneb vastavalt artikli 10 lõikele 1 enampakkumisele.”  
b) IIa lisas lisatakse Hispaaniat käsitleva kande järele järgmine kanne: 
„Horvaatia  26 %”.  
2. 32009 D 0406: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesrii ­
kide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoo ­
negaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).  
II lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: 
„Horvaatia  11 %”.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/59
IV LISA  
Ühinemisakti artiklis 16 osutatud loetelu: muud alalised sätted  
1. INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUS  
Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, II jaotis – „Kaupade vaba liikumine”  
ERIMEHHANISM  
Horvaatia puhul võib ravimi patendi või täiendava kaitse tunnistuse omanik või tema õigusjärglane juhul, kui patenti või 
täiendavat kaitset on taotletud liikmesriigis ajal, mil kõnealusele tootele ei olnud Horvaatias võimalik patenti või täien ­
davat kaitset saada, tugineda kõnealuse patendiga või täiendava kaitse tunnistusega omandatud õigustele, et tõkestada 
kõnealuse toote importi ja turustamist liikmesriigis või -riikides, kus toote suhtes kehtib patendikaitse või täiendav kaitse, 
isegi kui ta viis kõnealuse toote Horvaatias esmakordselt ise turule või kui see toimus tema nõusolekul.  
Iga isik, kes kavatseb esimeses lõigus käsitletud ravimit importida liikmesriiki või turustada liikmesriigis, kus toote suhtes 
kehtib patendikaitse või täiendav kaitse, tõendab pädevatele ametiasutustele esitatavas importimistaotluses, et patendioma ­
nikule või täiendava kaitse tunnistuse omanikule või nende õigusjärglasele on teatatud sellest kuu aega ette.  
2. KONKURENTSIPOLIITIKA  
Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, VII jaotis, 1. peatükk – „Konkurentsieeskirjad”  
1. Järgmisi abiprogramme ja individuaalset abi, mis on Horvaatias jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse 
ka pärast nimetatud kuupäeva, käsitletakse ühinemise järel kui olemasolevat abi ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 
1 tähenduses:  
a) enne 1. märtsi 2002 jõustunud abimeetmed;  
b) käesoleva lisa liites loetletud abimeetmed;  
c) abimeetmed, mida Horvaatia konkurentsiamet enne ühinemiskuupäeva hindas ja mis loeti liidu  acquis ’le vastavaks 
ning mille kohta komisjon ei ole esitanud punktis 2 ettenähtud korras vastuväiteid sel alusel, et on tõsiseid kahtlusi 
meetme kokkusobivuses siseturuga.  
Kõiki pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta eespool kirjel ­
datud tingimustele, peetakse ühinemise järel uueks abiks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaldamisel.  
Eeltoodud sätteid ei kohaldata ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodete valmistamise, töötlemise ja 
turustamisega seotud tegevustele antava abi suhtes.  
2. Ulatuses, milles Horvaatia soovib, et komisjon kontrolliks abimeedet punkti 1 alapunktis c kirjeldatud korras, esitab ta 
komisjonile regulaarselt järgmisi andmeid:  
a) loetelu olemasolevatest abimeetmetest, mida Horvaatia konkurentsiamet on hinnanud ja lugenud liidu  acquis ’le 
vastavaks, ning  
b) igasugune muu teave, mis on kontrollitava abimeetme kokkusobivuse hindamisel oluline,  
komisjoni kehtestatud vastava aruandevormi kohaselt.  
Kui kolme kuu jooksul pärast meetme kohta täieliku teabe kättesaamist või pärast Horvaatia avalduse saamist, milles ta 
teatab komisjonile, et peab esitatud teavet täielikuks, sest nõutud lisateave ei ole kättesaadav või on juba esitatud, ei esita komisjon vastuväiteid olemasolevale abimeetmele sel alusel, et on tõsiseid kahtlusi meetme kokkusobivuses 
siseturuga, loetakse komisjon vastuväidet mitteesitanuks.  
Olenemata sellest, et Horvaatiast on kontrollimisperioodil juba saanud liidu liige, kehtib eespool sätestatud kord kõigi 
abimeetmete suhtes, millest on enne ühinemiskuupäeva teatatud komisjonile punkti 1 alapunktis c kirjeldatud korras.
 
3. Komisjoni otsust esitada meetmele punkti 1 alapunktis c määratletud vastuväide käsitletakse otsusena algatada ametlik 
uurimismenetlus nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud 
eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (  1 ) (praegune ELi toimimise lepingu artikkel 108) tähenduses.ET L 112/60 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.
Kui selline otsus tehakse enne ühinemiskuupäeva, jõustub otsus ühinemiskuupäeval.  
3. PÕLLUMAJANDUS  
a) Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, III jaotis – „Põllumajandus ja kalandus”  
1. Liit võtab üle Horvaatia poolt ühinemiskuupäeval hoitavad ja Horvaatia turutoetuspoliitikast tulenevad riigivarud 
hinnaga, mis tuleneb komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlma ­
vate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide 
makseasutuste poolt) (  1 ) artikli 4 lõike 1 punkti d ja VIII lisa kohaldamisest. Nimetatud varud võetakse üle ainult 
tingimusel, et kõnesolevate toodete puhul toimub riiklik sekkumine liidus ja et varud vastavad liidu sekkumisnõue ­
tele.  
2. Horvaatia peab kõikide varude, nii era- kui riigivarude eest, mis on ühinemiskuupäeval Horvaatias vabas ringluses ja 
ületavad koguse, mida saab käsitada tavapärase säilitusvaruna, tegema vastava makse Euroopa Liidu üldeelarvesse.  
Makse summa määratakse kindlaks selliselt, et see kajastaks kulusid, mis on seotud ülemääraste varude mõjuga 
põllumajandustoodete turgudele.  
Iga toote puhul tuleb kindlaks määrata ülemääraste varude tase, võttes arvesse iga toote omadusi ning asjaomaseid 
turge ja/või toote suhtes kohaldatavaid liidu õigusakte.  
3. Lõikes 1 osutatud varud arvatakse maha kogusest, mis ületab normaalse ülekandevaru.  
4. Komisjon rakendab ja kohaldab punktides 1 kuni 3 nimetatud korda kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta 
määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (  2 ) artikli 41 lõikes 2 sätestatud 
menetlusega, või kui see on asjakohane, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud 
menetlusega või kooskõlas asjakohase kohaldatavates õigusaktides kindlaksmääratud komiteemenetlusega.  
b) Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, VII jaotis, 1. peatükk – „Konkurentsieeskirjad”  
Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud olemasolevat abi käsitlevaid menetlusi, loetakse ELi 
toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses olemasolevaks abiks abiprogramme ja individuaalset abi, mida 
antakse ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodete (välja arvatud kalasaadused ja -tooted) tootmise 
või nendega kauplemisega seotud tegevusele ning mis on jõustatud Horvaatias enne ühinemiskuupäeva ja mida 
kohaldatakse veel pärast nimetatud kuupäeva, arvestades järgmisi tingimusi:  
— abimeetmetest tuleb komisjonile teatada nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast. Kõne ­
alune teade peab sisaldama teavet iga meetme õigusliku aluse kohta. Enne ühinemiskuupäeva komisjonile teatatud olemasolevad abimeetmed ja abi andmise või muutmise kavad loetakse teatatuks ühinemiskuupäeval. Komisjon 
avaldab selliste abimeetmete nimekirja.  
Need abimeetmed loetakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses olemasolevaks abiks alates ühinemis ­
kuupäevast kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul.  
Vajaduse korral peab Horvaatia hiljemalt kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast neid 
abimeetmeid muutma, et täita komisjoni kohaldatavaid suuniseid. Pärast seda ajavahemikku käsitletakse igasugust 
nimetatud suunistega kokkusobimatut abi uue abina.  
4. KALANDUS  
Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, VII jaotis, 1. peatükk – „Konkurentsieeskirjad”  
Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud olemasolevat abi käsitlevate menetluste kohaldamist, 
loetakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses olemasolevaks abiks abiprogramme ja individuaalset abi, mida antakse ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu I lisas loetletud kalandustoodetega ja neist valmistatud toodete 
tootmisega ja nendega kauplemisega seotud tegevusele ning mis on jõustatud Horvaatias enne ühinemiskuupäeva ja 
mida kohaldatakse veel pärast nimetatud kuupäeva, arvestades järgmisi tingimusi:  
— abimeetmetest tuleb komisjonile teatada nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast. Kõnealune 
teade peab sisaldama teavet iga meetme õigusliku aluse kohta. Enne ühinemiskuupäeva komisjonile teatatud olemas ­
olevad abimeetmed ja abi andmise või muutmise kavad loetakse teatatuks ühinemiskuupäeval. Komisjon avaldab 
selliste abimeetmete nimekirja.
 
Need abimeetmed loetakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses olemasolevaks abiks alates ühine ­
miskuupäevast kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/61  
( 1 ) ELT L 171, 23.6.2006, lk 35 ja ELT L 326 M, 10.12.2010, lk 70.  
( 2 ) ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.
Vajaduse korral peab Horvaatia kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast neid abimeetmeid 
muutma, et täita komisjoni kohaldatavaid suuniseid. Pärast seda ajavahemikku käsitletakse igasugust nimetatud 
suunistega kokkusobimatut abi uue abina.  
5. TOLLILIIT 
Euroopa Liidu toimimise leping, kolmas osa, II jaotis – „Kaupade vaba liikumine”, 1. peatükk, „Tolliliit”  
31992 R 2913: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik 
(EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).  
31993 R 2454: komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu 
määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).  
Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92 ja komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93 kohaldatakse Horvaatia suhtes järgmiste 
eritingimuste kohaselt.  
LIIDU STAATUST TÕENDAV DOKUMENT (KAUPLEMINE LAIENENUD LIIDUS)  
1. Olenemata nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklist 20, kaubad, mis laienenud liidus on ühinemiskuupäeval 
ajutiselt ladustatud või määruse artikli 4 lõike 15 punktis b või lõike 16 punktides b kuni h osutatud tollikäitlusel või 
-protseduuril või pärast ekspordiformaalsuste täitmist transportimisel laienenud liidu piires, vabastatakse pärast laie ­
nenud liidus vabasse ringlusse lubamist tollimaksudest ja muudest tollimeemetest tingimusel, et esitatakse üks 
järgmisena nimetatutest:  
a) sooduspäritolu tõend, mis on enne ühinemiskuupäeva nõuetekohaselt välja antud või koostatud stabiliseerimis- ja 
assotsieerimislepingu alusel;  
b) kauba liidu staatust tõendav dokument, millele on osutatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 314c;  
c) praeguses liikmesriigis või Horvaatias enne ühinemiskuupäeva välja antud ATA-märkmik.  
2. Punkti 1 alapunktis b nimetatud tõendava dokumendi väljaandmise korral ühinemiskuupäeval kehtinud olukorra ning 
nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 7 sätete alusel tähendab „ühenduse kaup” kaupa, mis on:  
— täielikult saadud Horvaatia territooriumil nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 23 nimetatud tingimustel 
ja mis ei sisalda teistest riikidest või teistelt tolliterritooriumidelt sisseveetud kaupa;  
— imporditud muust riigist või muult tolliterritooriumilt kui Horvaatia ja lubatud Horvaatias vabasse ringlusse või  
— saadud või toodetud Horvaatias ainult teises taandes nimetatud kaupadest või esimeses ja teises taandes nimetatud 
kaupadest.  
3. Punkti 1 alapunktis a nimetatud tõendite kontrollimise korral kohaldatakse päritolustaatusega toodete mõiste määrat ­
lust käsitlevaid sätteid ja halduskoostöö meetodeid, mis on ette nähtud eespool nimetatud stabiliseerimis- ja assot ­
siatsioonilepingus. Selliste päritolutõendite järelkontrolli taotlusi võtavad praeguste liikmesriikide ja Horvaatia pädevad 
tolliasutused vastu kolme aasta jooksul pärast vastava päritolutõendi väljaandmist ning taotlusi võivad nimetatud 
tolliasutused esitada kolme aasta jooksul pärast vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile lisatud päritolutõendi 
aktsepteerimist.  
SOODUSPÄRITOLU TÕEND (PÕLLUMAJANDUSE NING SÖE- JA TERASETOODETE KOHTA SÕLMITUD SOODUSLE ­
PINGUTE ALUSEL KOLMANDATE RIIKIDE, SEALHULGAS TÜRGIGA KAUPLEMINE)  
4. Horvaatia aktsepteerib päritolutõendeid, mida kolmandad riigid on nõuetekohaselt välja andnud või koostanud 
kõnealuste kolmandate riikidega Horvaatia poolt sõlmitud sooduslepingute alusel, ilma et see piiraks ühisest kauban ­
duspoliitikast tulenevate meetmete kohaldamist ning tingimusel et:  
a) sellise päritolustaatuse saamine toob kaasa tariifse sooduskohtlemise tariifsete soodusmeetmete alusel, mis sisal ­
duvad liidu poolt kõnealuste kolmandate riikidega või kolmandate riikide rühmadega sõlmitud lepingutes või 
nende suhtes kehtestatud korras vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 20 lõike 3 punktidele 
d ja e;  
b) päritolutõend ja veodokumendid anti välja või koostati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning  
c) päritolutõend esitatakse tollile nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast.  
Kui kaup deklareeriti Horvaatias vabasse ringlusse lubamiseks enne ühinemiskuupäeva, võidakse Horvaatias aktseptee ­
rida ka Horvaatias kaupade vabasse ringlusse lubamise kuupäeval kehtinud sooduslepingute alusel tagasiulatuvalt välja 
antud või koostatud päritolutõendit, tingimusel et see päritolutõend esitatakse tollile nelja kuu pikkuse ajavahemiku 
jooksul alates ühinemiskuupäevast.ET L 112/62 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
5. Horvaatia võib jätta kehtima load, mis kolmandate riikidega sõlmitud lepingute alusel annavad „heakskiidetud 
eksportija” staatuse, juhul kui:  
a) selline tingimus tuleneb ka liidu poolt kõnealuste kolmandate riikidega või kolmandate riikide rühmadega 
sõlmitud lepingutest või nende suhtes kehtestatud korrast, ning  
b) heakskiidetud eksportijad kohaldavad kõnealustes lepingutes või korras ettenähtud päritolureegleid.  
Hiljemalt ühe aasta jooksul alates ühinemiskuupäevast asendab Horvaatia kõnealused load uute lubadega, mis on välja 
antud liidu õigusaktides ettenähtud tingimustel.  
6. Punktis 4 nimetatud tõendite kontrollimise korral kohaldatakse päritolustaatusega toodete mõistet käsitlevaid sätteid 
ning halduskoostöö meetodeid, mis on ette nähtud asjakohaste lepingute või asjakohase korraga. Selliste päritolu ­
tõendite järelkontrolli taotlusi võtavad praeguste liikmesriikide ja Horvaatia pädevad tolliasutused vastu kolme aasta 
pikkuse ajavahemiku jooksul pärast vastava päritolutõendi väljaandmist ning taotlusi võivad nimetatud tolliasutused esitada kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul pärast vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile lisatud pärit ­
olutõendi aktsepteerimist.  
7. Horvaatia aktsepteerib päritolutõendeid, mida kolmandad riigid on tagasiulatuvalt välja andnud või koostanud 
sooduslepingute või -korra alusel, mille liit on kõnealuste kolmandate riikidega sõlminud või nende suhtes vastu 
võtnud, selliste kaupade vabasse ringlusse lubamiseks, mis ühinemiskuupäeval on kas transportimisel või ajutiselt 
ladustatud või kõnealuste kolmandate riikide või Horvaatia tollilaos või vabatsoonis, tingimusel et Horvaatial ei ole 
veodokumentide väljaandmise ajal kolmanda riigiga kehtivat vabakaubanduslepingut asjaomaste toodete kohta, ilma 
et see piiraks ühisest kaubanduspoliitikast tulenevate meetmete kohaldamist ning tingimusel et:  
a) sellise päritolustaatuse saamine toob kaasa tariifse sooduskohtlemise tariifsete soodusmeetmete alusel, mis sisal ­
duvad liidu poolt kolmandate riikidega või kolmandate riikide rühmadega sõlmitud lepingutes või nende suhtes 
kehtestatud korras vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 20 lõike 3 punktidele d ja e;  
b) veodokumendid anti välja hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning  
c) tagasiulatuvalt välja antud või koostatud päritolutõend esitatakse tollile nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul 
alates ühinemiskuupäevast.  
8. Punktis 7 nimetatud tõendite kontrollimise korral kohaldatakse päritolustaatusega toodete mõistet käsitlevaid sätteid 
ning halduskoostöö meetodeid, mis on ette nähtud asjakohaste lepingute või asjakohase korraga.  
TÖÖSTUSTOODETE VABA RINGLUST KÄSITLEVATE SÄTETE KOHANE STAATUST TÕENDAV DOKUMENT 
EL-TÜRGI TOLLILIIDU PIIRES  
9. Päritolutõendeid, mille on nõuetekohaselt välja andnud kas Türgi või Horvaatia või mis on koostatud nendevaheliste 
sooduskaubanduslepingute alusel ning millega keelatakse tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine 
kõnealuste kaupade puhul, aktsepteeritakse vastavates riikides staatust tõendavate dokumentidena tööstustoodete 
vabasse ringlusse lubamist käsitlevate sätete alusel, mis on ette nähtud EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 
1995. aasta otsuses nr 1/95 tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (
 1 ) (edaspidi otsus nr 1/95), tingimusel et:  
a) päritolutõend ja veodokumendid anti välja või koostati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning  
b) päritolutõend esitatakse tollile nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast.  
Kui kaup deklareeriti Türgis või Horvaatias ringlusse lubamiseks enne ühinemiskuupäeva esimeses lõigus nimetatud 
sooduskaubanduslepingute alusel, võidakse aktsepteerida ka nende lepingute alusel tagasiulatuvalt välja antud või 
koostatud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse tollile nelja kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemis ­
kuupäevast.  
10. Punktis 9 nimetatud tõendite kontrollimise korral kohaldatakse päritolustaatusega toodete mõistet käsitlevaid sätteid 
ja halduskoostöö meetodeid, mis on ette nähtud asjakohastes sooduslepingutes. Selliste päritolutõendite järelkontrolli 
taotlusi võtavad praeguste liikmesriikide ja Horvaatia pädevad tolliasutused vastu kolme aasta pikkuse ajavahemiku 
jooksul pärast vastava päritolutõendi väljaandmist ning taotlusi võivad nimetatud tolliasutused esitada kolme aasta 
pikkuse ajavahemiku jooksul pärast vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile lisatud päritolutõendi aktsepteerimist.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/63  
( 1 ) EÜT L 35, 13.2.1996, lk 1.
11. Horvaatia aktsepteerib kaupade liikumissertifikaati A.TR, mis on välja antud otsuses nr 1/95 ettenähtud vabasse 
ringlusse lubamist käsitlevate sätete alusel, selliste kaupade vabasse ringlusse lubamiseks, mis on ühinemiskuupäeval 
pärast liidus või Türgis ekspordiformaalsuste täitmist transportimisel või Türgis või Horvaatias ajutiselt ladustatud või 
nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 16 punktides b kuni h osutatud tolliprotseduuril, ilma et see 
piiraks ühisest kaubanduspoliitikast tulenevate meetmete kohaldamist, tingimusel et:  
a) asjaomase kauba kohta ei ole esitatud punktis 9 nimetatud päritolutõendit;  
b) kaup vastab tööstustoodete vabasse ringlusse lubamist käsitlevate sätete rakendamise tingimustele;  
c) veodokumendid anti välja hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning  
d) kaupade liikumissertifikaat A.TR esitatakse tollile nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.  
12. Lõikes 11 nimetatud kaupade liikumissertifikaadi A.TR kontrollimise korral kohaldatakse kaupade liikumissertifikaa ­
tide A.TR väljaandmist käsitlevaid sätteid ning halduskoostöö meetodeid EÜ-Türgi tollikoostöö komitee 26. juuli 
2006. aasta otsuse nr 1/2006, millega kehtestatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/95 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad, (  1 ) alusel.  
TOLLIPROTSEDUURID 
13. Ajutine ladustamine ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 16 punktides b kuni h osutatud 
tolliprotseduurid, mida on alustatud enne ühinemist, lõpetatakse liidu õigusaktides ettenähtud tingimustel.  
Kui lõpetamise tulemusel tekib tollivõlg, tuleb maksta imporditollimaks, mis on võrdne ühise tollitariifistiku kohaselt 
tollivõla tekkimise ajal kehtinud maksuga, ning makstud summa loetakse liidu omavahenditeks.  
14. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 84 kuni 90 ja 98 kuni 113 ning määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 
496–535 sätestatud tolliladustamisprotseduuri kohaldatakse Horvaatia suhtes järgmistel eritingimustel:  
— kui tollivõla suurus määratakse kindlaks imporditud kaupade laadi alusel ja kaupade protseduurile suunamise 
deklaratsioon aktsepteeriti enne ühinemiskuupäeva, tuleneb imporditud kaupade tariifne klassifikatsioon, kogus, 
tolliväärtus ja päritolu kauba protseduurile suunamise ajal Horvaatias tolli poolt deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeval kohaldatavatest õigusaktidest.  
15. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 84 kuni 90 ja 114 kuni 129 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 
2454/93 artiklites 496 kuni 523 ja 536 kuni 550 sätestatud seestöötlemisprotseduuri kohaldatakse Horvaatia suhtes järgmistel eritingimustel:  
— kui tollivõla suurus määratakse kindlaks imporditud kaupade laadi alusel ja kaupade protseduurile suunamise 
deklaratsioon aktsepteeriti enne ühinemiskuupäeva, tuleneb imporditud kaupade tariifne klassifikatsioon, kogus, 
tolliväärtus ja päritolu kauba protseduurile suunamise ajal Horvaatias tolli poolt deklaratsiooni aktsepteerimise 
kuupäeval kohaldatavatest õigusaktidest;  
— kui lõpetamise tulemusel tekib tollivõlg, makstakse alates ühinemiskuupäevast imporditollimaksult tasandusint ­
ressi liidu õigusaktides sätestatud tingimuste kohaselt, et tagada praegustes liikmesriikides ja Horvaatias kinnitatud lubade omanike vaheline võrdsus;  
— kui seestöötlemisele suunamise deklaratsioon aktsepteeriti tagasimaksesüsteemi alusel, tehakse tagasimakse liidu 
õigusaktides sätestatud tingimustel Horvaatia poolt ja kulul, juhul kui tollivõlg, mille puhul tagasimakset taotle ­
takse, tekkis enne ühinemiskuupäeva.  
16. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 84 kuni 90 ja 137 kuni 144 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 
2454/93 artiklites 496 kuni 523 ja 553 kuni 584 sätestatud ajutise importimise protseduuri kohaldatakse Horvaatia suhtes järgmistel eritingimustel:
 
— kui tollivõla suurus määratakse kindlaks imporditud kaupade laadi alusel ja kaupade protseduurile suunamise 
deklaratsioon aktsepteeriti enne ühinemiskuupäeva, tuleneb imporditud kaupade tariifne klassifikatsioon, kogus, tolliväärtus ja päritolu kauba protseduurile suunamise ajal Horvaatias tolli poolt deklaratsiooni aktsepteerimise 
kuupäeval kohaldatavatest õigusaktidest;ET L 112/64 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 265, 26.9.2006, lk 18.
— kui lõpetamise tulemusel tekib tollivõlg, makstakse alates ühinemiskuupäevast imporditollimaksult tasandusint ­
ressi liidu õigusaktides sätestatud tingimuste kohaselt, et tagada praegustes liikmesriikides ja Horvaatias kinnitatud 
lubade omanike vaheline võrdsus.  
17. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 84 kuni 90 ja 145 kuni 160 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 
2454/93 artiklites 496 kuni 523 ja 585 kuni 592 sätestatud välistöötlemise protseduuri kohaldatakse Horvaatia 
suhtes järgmistel eritingimustel:  
— komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 591 teist lõiget kohaldatakse  mutatis mutandis ajutiselt eksporditud 
kauba suhtes, mis on enne ühinemiskuupäeva ajutiselt eksporditud Horvaatiast.  
MUUD SÄTTED 
18. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõike 16 punktides d, e ja g osutatud tolliprotseduuride kasutamise 
load või artikli 5a lõikes 2 osutatud volitatud ettevõtja staatus, mille Horvaatia on andnud enne ühinemiskuupäeva, 
jäävad jõusse kuni oma kehtivusaja lõpuni või üheks aastaks alates ühinemiskuupäevast, olenevalt sellest, kumb 
tähtpäev saabub varem.  
19. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 201–232 ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 859 kuni 
876a sätestatud tollivõla tekkimise, arvestuskande tegemise ja tollivormistusjärgse sissenõudmise protseduuri kohal ­
datakse Horvaatia suhtes järgmistel eritingimustel:  
— sissenõudmine toimub liidu õigusaktides ettenähtud tingimustel. Kui aga tollivõlg tekkis enne ühinemiskuupäeva, 
toimub sissenõudmine Horvaatias poolt ja tema kasuks enne ühinemist kehtinud tingimustel.  
20. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 235 kuni 242 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 
877 kuni 912 sätestatud tollimaksude vähendamise või tagasimaksmise protseduuri kohaldatakse Horvaatia suhtes 
järgmistel eritingimustel:  
— tollimaksude tagasimaksmine ja vähendamine toimub liidu õigusaktides ettenähtud tingimustel. Kui aga tollimak ­
sud, mille tagasimaksmist või vähendamist taotletakse, on seotud tollivõlaga, mis tekkis enne ühinemiskuupäeva, 
toimub tollimaksude tagasimaksmine ja vähendamine Horvaatia poolt ja tema kulul enne ühinemist kehtinud 
tingimustel.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/65
IV lisa liide  
2. jaos ettenähtud olemasoleva abi mehhanismide olemasolevate abimeetmete nimekiri, millele on osutatud 
punkti 1 alapunktis b („Konkurentsipoliitika”)  
Märkus: käesolevas liites loetletud abimeetmeid peetakse 2. jaos sätestatud olemasoleva abi mehhanismi kohaldamise 
tähenduses olemasolevaks abiks ainult ulatuses, milles nad jäävad selle punkti 1 reguleerimisalasse.  
Registreerimisnumber  
Nimetus (originaalkeeles)  Kuupäev, millal 
Horvaatia konku ­
rentsiamet on selle 
heaks kiitnud  Kehtivus  
Liikmes ­
riik Nr Aasta  
HR 1  2011  Zakon o slobodnim zonama (NN 44/96, 92/05 i 
85/08)  17.06.2008  31.12.2016  
HR 3  2011  Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 137/10)  21.10.2010  Piiramatu kehti ­
vusaeg  
HR 4  2011  Odluka o otvorenosti Zra čne luke Osijek d.o.o. u 
razdoblju od 2009. do 2013. godine, od 20. velja če 
2009. i 24. travnja 2009  25.05.2009  31.12.2013  
HR 5  2011  Program financiranja nakladništva od 2011. do 2013  10.02.2011  31.12.2013  
HR 6  2011  Naknadno odobrenje državnih potpora poduzetniku 
Rockwool Adriatic d.o.o.  30.12.2010  31.12.2015  
HR 9  2011  Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazo ­
vanju 
(NN 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 46/07)  01.02.2007  31.12.2014  
HR 10  2011  Odluka o obvezi otvorenosti Zra čne luke Rijeka d.o.o. 
za javni zra čni promet u razdoblju od 2010. do 
2014., od 25. sije čnja 2010. i 3. studenoga 2010  10.03.2011  31.12.2014ET L 112/66 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
V LISA 
Ühinemisakti artiklis 18 osutatud loetelu: üleminekumeetmed  
1. KAUPADE VABA LIIKUMINE  
32001 L 0083: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid 
ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).  
Erandina direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususnõuetest jäävad loetelusse (käesoleva lisa liites, 
mille on esitanud Horvaatia) kantud ravimitele, mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta 
määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) (
 1 ) artikli 3 lõike 1 kohaldamisalasse, enne ühinemiskuupäeva 
Horvaatia seaduste alusel antud müügiload kehtima kuni nende uuendamiseni vastavalt liidu  acquis ’le või kuni nelja 
aasta möödumiseni ühinemiskuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.  
Selle erandiga hõlmatud müügilubadele ei laiene vastastikune tunnustamine liikmesriikides enne, kui sellistele toodetele on 
antud luba vastavalt direktiivile 2001/83/EÜ.  
Enne ühinemist Horvaatia seaduste alusel antud riiklikud müügiload, mis ei ole hõlmatud eespool nimetatud erandiga, ja 
kõik uued müügiload peavad alates ühinemiskuupäevast olema kooskõlas direktiiviga 2001/83/EÜ.  
2. ISIKUTE VABA LIIKUMINE 
Euroopa Liidu toimimise leping  
31996 L 0071: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/71/EÜ, 16. detsember 1996, töötajate lähetamise kohta 
seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1).  
32004 L 0038: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprilli 2004, mis käsitleb Euroopa Liidu 
kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse 
määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 
75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).  
32011 R 0492: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 492/2011, 5. aprill 2011 töötajate liikumisvabaduse 
kohta liidu piires (ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).  
1. ELi toimimise lepingu artiklit 45 ja artikli 56 esimest lõiku kohaldatakse täielikult töötajate liikumisvabaduse ja 
teenuste osutamise vabaduse suhtes, mis hõlmab direktiivi 96/71/EÜ artiklis 1 määratletud ajutist töötajate liikumist 
ühelt poolt Horvaatia ning teiselt poolt iga praeguse liikmesriigi vahel, ainult juhul, kui punktides 2 kuni 13 esitatud 
üleminekusätetest ei tulene teisiti.  
2. Erandina määruse (EL) nr 492/2011 artiklitest 1 kuni 6 ja kuni ühinemiskuupäevale järgneva kahe aasta pikkuse 
ajavahemiku lõpuni kohaldavad praegused liikmesriigid riiklikke või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid meet ­
meid, mis reguleerivad Horvaatia kodanike juurdepääsu nende tööturule. Praegused liikmesriigid võivad jätkata selliste 
meetmete kohaldamist kuni ühinemiskuupäevale järgneva viie aasta pikkuse ajavahemiku lõpuni.  
Horvaatia kodanikel, kes ühinemiskuupäeval töötavad seaduslikult mõnes praeguses liikmesriigis ja kellele on antud 
luba töötada kõnealuse liikmesriigi tööturul katkestamatult 12 kuud või kauem, on juurdepääsuõigus nimetatud 
liikmesriigi tööturule, kuid mitte teiste riiklikke meetmeid kohaldavate liikmesriikide tööturule.  
Samad õigused on ka Horvaatia kodanikel, kellele on pärast ühinemist antud luba töötada praeguse liikmesriigi 
tööturul katkestamatult 12 kuud või kauem.  
Teises ja kolmandas lõigus osutatud Horvaatia kodanikud jäävad neis lõikudes osutatud õigustest ilma, kui nad 
kõnealuse praeguse liikmesriigi tööturult vabatahtlikult lahkuvad.  
Teise ja kolmandas lõigus osutatud õigusi ei ole Horvaatia kodanikel, kes töötavad seaduslikult mõnes praeguses 
liikmesriigis ühinemiskuupäeval või ajal, mil kohaldatakse riiklikke meetmeid, ning kellele on antud luba töötada kõnealuse liikmesriigi tööturul vähem kui 12 kuud.  
3. Nõukogu kontrollib punktis 2 ettenähtud üleminekusätete toimimist komisjoni aruande alusel enne ühinemiskuu ­
päevale järgneva kaheaastase ajavahemiku lõppu.
 
Pärast kontrollimise lõpetamist ja hiljemalt ühinemiskuupäevale järgneva kaheaastase ajavahemiku lõpuks teatavad 
praegused liikmesriigid komisjonile, kas nad jätkavad riiklike või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevate meetmete 
kohaldamist või kohaldavad nad edaspidi määruse (EL) nr 492/2011 artikleid 1 kuni 6. Kui sellist teatamist ei toimu, 
kohaldatakse määruse (EL) nr 492/2011 artikleid 1 kuni 6.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/67  
( 1 ) ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.
4. Horvaatia taotlusel võib korraldada veel ühe kontrollimise. Kohaldatakse punktis 3 osutatud menetlust, mis tuleb 
lõpetada kuue kuu jooksul pärast Horvaatia taotluse saamist.  
5. Liikmesriik, kes punktis 2 osutatud viie aasta pikkuse ajavahemiku lõppedes jätab kehtima riiklikud või kahepool ­
setest kokkulepetest tulenevad meetmed, võib tõsiste tööturuhäirete või nende ohu korral ja pärast komisjonile 
teatamist jätkata nende meetmete kohaldamist kuni ühinemiskuupäevale järgneva seitsme aasta pikkuse ajavahemiku 
lõpuni. Kui sellist teatamist ei toimu, kohaldatakse määruse (EL) nr 492/2011 artikleid 1 kuni 6.  
6. Need liikmesriigid, kus punkti 3, 4 või 5 alusel kohaldatakse Horvaatia kodanike suhtes määruse (EL) nr 492/2011 
artikleid 1 kuni 6 ja kes annavad järelevalve eesmärgil Horvaatia kodanikele sel ajal välja töölubasid, teevad seda 
automaatselt seitsme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul pärast ühinemiskuupäeva.  
7. Need liikmesriigid, kus punkti 3, 4 või 5 alusel kohaldatakse Horvaatia kodanike suhtes määruse (EL) nr 492/2011 
artikleid 1 kuni 6, võivad kasutada käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus kirjeldatud menetlust seitsme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul pärast ühinemiskuupäeva.  
Kui esimeses lõigus osutatud liikmesriigi tööturul esineb või on ette näha häireid, mis võivad tõsiselt ohustada mõne 
piirkonna või kutseala elatus- ja tööhõivetaset, teatab liikmesriik sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning 
esitab neile kõik asjakohased andmed. Selle informatsiooni põhjal võib liikmesriik paluda komisjonil määruse (EL) nr 
492/2011 artiklite 1 kuni 6 kohaldamine osaliselt või täielikult peatada, et taastada piirkonna või kutseala normaalne 
olukord. Komisjon otsustab peatamise ning selle kestuse ja ulatuse üle hiljemalt kaks nädalat pärast sellise taotluse saamist ning teatab otsusest nõukogule. Kahe nädala jooksul komisjoni otsuse tegemisest võib iga liikmesriik taotleda, 
et nõukogu niisuguse otsuse tühistaks või seda muudaks. Sellise taotluse kohta teeb nõukogu otsuse kvalifitseeritud 
häälteenamusega kahe nädala jooksul.  
Esimeses lõigus osutatud liikmesriik võib edasilükkamatutel ja erakorralistel asjaoludel peatada määruse (EL) nr 
492/2011 artiklite 1 kuni 6 kohaldamise, teatades sellest tagantjärele komisjonile ning esitades põhjendused.  
8. Kuni määruse (EL) nr 492/2011 artiklite 1 kuni 6 kohaldamine on punktide 2 kuni 5 ja 7 alusel peatatud, kohal ­
datakse juhul, kui kõne all on töötajate perekonnaliikmete õigus alustada tegevust töötajana, Horvaatias praeguste 
liikmesriikide kodanike suhtes ja praegustes liikmesriikides Horvaatia kodanike suhtes direktiivi 2004/38/EÜ artiklit 
23 järgmistel tingimustel:  
— töötaja abikaasal ja nende järglastel, kes on alla 21aastased või ülalpeetavad ja kes ühinemiskuupäeval elavad koos 
töötajaga seaduslikult liikmesriigi territooriumil, on ühinemisel kohene juurdepääs kõnealuse liikmesriigi 
tööturule. See ei kehti sellise töötaja perekonnaliikmete suhtes, kellele on antud luba töötada selle liikmesriigi 
tööturul vähem kui kaheteistkümneks kuuks;  
— töötaja abikaasal ja nende järglastel, kes on alla 21aastased või ülalpeetavad ja kes koos töötajaga elavad 
seaduslikult liikmesriigi territooriumil alates hilisemast kuupäevast kui ühinemiskuupäev, kuid üleminekusätete kohaldamisperioodil, on juurdepääsuõigus asjaomase liikmesriigi tööturule pärast seda, kui nad on elanud selles 
liikmesriigis vähemalt 18 kuud või alates kolmandast aastast pärast ühinemist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on 
varasem.  
Need sätted ei piira soodsamate riiklike või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevate meetmete kohaldamist.  
9. Niivõrd kui direktiivi 2004/38/EÜ sätteid, mis võtavad üle nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiivi 68/360/EMÜ 
(liikmesriikide töötajate ja nende perekondade liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires) (
 1 ) 
sätted, ei või lahutada määruse (EL) nr 492/2011 sätetest, mille kohaldamine on punktide 2 kuni 5 ning 7 ja 8 
alusel edasi lükatud, võivad Horvaatia ja praegused liikmesriigid neist sätetest erandeid teha ulatuses, mis on vajalik 
punktide 2 kuni 5 ning 7 ja 8 kohaldamiseks.  
10. Kui praegused liikmesriigid kohaldavad vastavalt eelmistele üleminekusätetele riiklikke või kahepoolsetest kokkulepe ­
test tulenevaid meetmeid, võib Horvaatia jätta sellise liikmesriigi või selliste liikmesriikide kodanike suhtes kehtima 
samaväärsed meetmed.  
11. Punktide 2 kuni 5 ja 7 kuni 9 kohaselt riiklikke meetmeid kohaldav praegune liikmesriik võib siseriikliku õiguse 
alusel lubada ühinemiskuupäeval kehtinust suuremat liikumisvabadust, kaasa arvatud täielikku juurdepääsu tööturule. Alates kolmandast ühinemisjärgsest aastast võib riiklikke meetmeid kohaldav praegune liikmesriik millal tahes otsus ­
tada kohaldada nende asemel määruse (EL) nr 492/2011 artikleid 1 kuni 6. Sellisest otsusest tuleb komisjoni 
teavitada.ET L 112/68 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) EÜT L 257, 19.10.1968, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33) ning se e on 
tunnistatud kehtetuks alates 30. aprillist 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/38/EÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk  77).
12. Selleks et tulla Saksamaa ja Austria tööturu teatud tundlikes teenindusvaldkondades toime tõsiste häirete või nende 
ohuga, mida teatud piirkondades võib põhjustada direktiivi 96/71/EÜ artiklis 1 määratletud piiriülene teenuste 
osutamine, võivad Saksamaa ja Austria, kohaldades eespool esitatud üleminekusätete alusel Horvaatia töötajate 
vaba liikumise suhtes riiklikke või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid meetmeid niikaua, kui nimetatud meetmed 
kehtivad, teha pärast komisjonile teatamist erandi ELi toimimise lepingu artikli 56 esimesest lõigust, et piirata 
töötajate ajutist liikumist seoses teenuste osutamisega Horvaatia äriühingute poolt, kui nimetatud töötajate õigust 
teha tööd Saksamaal ja Austrias reguleerivad riiklikud meetmed.  
Teenindusvaldkondade loetelu, mille suhtes võib seda erandit kohaldada, on järgmine:  
— Saksamaal: 
Sektor  NACE (*) kood, kui ei ole määratud teisiti  
Ehitamine ja sellega seotud tööd  45.1 kuni 4; 
direktiivi 96/71/EÜ lisas loetletud tegevusalad  
Puhastusteenused  74.70 Puhastusteenused  
Muud teenused  74.87 Ainult sisekujundustööd  
(*) NACE: vt 31990 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse 
majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1).  
— Austrias: 
Sektor  NACE (*) kood, kui ei ole määratud teisiti  
Taimekasvatust teenindavad tegevusalad  01.41  
Kivi lõikamine, vormimine ja viimistlus  26.7  
Metallkonstruktsioonide ja nende osade tootmine  28.11  
Ehitamine ja sellega seotud tööd  45.1 kuni 4; 
direktiivi 96/71/EÜ lisas loetletud tegevusalad  
Turvateenused  74.60  
Puhastusteenused  74.70  
Koduõendus  85.14  
Sotsiaalhooldus ilma majutuseta  85.32  
(*) NACE: vt 31990 R 3037: nõukogu 9. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3037/90 Euroopa Ühenduse 
majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1).  
Kui Saksamaa või Austria teeb vastavalt käesoleva lõike esimesele ja teisele lõigule erandi ELi toimimise lepingu artikli 
56 esimesest lõigust, võib Horvaatia võtta pärast komisjonile teatamist samaväärseid meetmeid.  
Käesoleva punkti kohaldamise mõjul ei või töötajate ajutise liikumise tingimused Saksamaa või Austria ja Horvaatia 
vahelise teenuste piiriülese osutamise raames olla piiravamad kui ühinemislepingu allakirjutamise kuupäeval kehtinud 
tingimused.  
13. Punktide 2 kuni 5 ja 7 kuni 11 kohaldamise mõjul ei või Horvaatia kodanike juurdepääsutingimused praeguste 
liikmesriikide tööturgudele olla piiravamad kui ühinemislepingu allakirjutamise kuupäeval kehtinud tingimused.  
Riiklike või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevate meetmete kohaldamise ajal eelistavad praegused liikmesriigid 
oma tööturule juurdepääsu võimaldamisel kolmandate riikide kodanikest töötajatele liikmesriikide kodanikest 
töötajaid, olenemata punktide 1 kuni 12 kohaldamisest.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/69
Teises liikmesriigis seaduslikult elavaid ja töötavaid Horvaatia võõrtöötajaid ja nende perekondi või Horvaatias 
seaduslikult elavaid ja töötavaid teise liikmesriigi võõrtöötajaid ja nende perekondi ei kohelda piiravamalt kui vastavalt 
selles liikmesriigis või Horvaatias elavaid ja töötavaid kolmandate riikide võõrtöötajaid ja nende perekondi. Liidu 
eelistamise põhimõtte kohaldamisel ei kohelda Horvaatias elavaid ja töötavaid kolmandate riikide võõrtöötajaid 
soodsamalt kui Horvaatia kodanikke.  
3. KAPITALI VABA LIIKUMINE  
Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping  
Olenemata Euroopa Liidu aluslepingutest tulenevatest kohustustest võib Horvaatia alates ühinemiskuupäevast jätta seits ­
meks aastaks jõusse oma põllumajandusmaa seaduses (OG 152/08) sätestatud piirangud, mis kehtivad ühinemislepingu 
allakirjutamise kuupäeval ja käsitlevad põllumajandusmaa omandamist teise liikmesriigi kodanike, Euroopa Majanduspiir ­
konna lepingu (EMP lepingu) osalisriikide kodanike ning teise liikmesriigi või EMP lepingu osalisriigi õigusaktide alusel 
asutatud juriidiliste isikute poolt. Siiski ei või liikmesriigi kodanikku või teise liikmesriigi õigusaktide alusel asutatud 
juriidilist isikut ühelgi juhul kohelda põllumajandusmaa omandamise osas vähem soodsalt, kui sellist kodanikku või isikut 
oleks koheldud ühinemislepingule allakirjutamise kuupäeval, ega piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku või juriidilist 
isikut.  
FIEst põllumajandustootjate suhtes, kes on teise liikmesriigi kodanikud ning kes soovivad alustada tegevust Horvaatias ja 
seal elada, ei kohaldata esimese lõigu sätteid ega muid eeskirju või menetlusi kui need, mida kohaldatakse Horvaatia 
kodanike suhtes.  
Kolmanda aasta lõpuks, mis järgneb ühinemise kuupäevale, korraldatakse kõnealuse üleminekumeetme üldläbivaatus. 
Selleks esitab komisjon nõukogule aruande. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal otsustada esimeses 
lõigus osutatud üleminekuperioodi lühendada või selle lõpetada.  
Kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et üleminekuperioodi lõppedes on Horvaatia põllumajandusmaa turul tõsiseid 
häireid või nende oht, teeb komisjon Horvaatia taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kolme aasta võrra. 
See pikendamine võib piirduda valitud geograafiliste piirkondadega, mis on kõige enam mõjutatud.  
4. PÕLLUMAJANDUS  
I. HORVAATIA SUHTES KOHALDATAVAD ÜLEMINEKUMEETMED  
1. 32001 L 0113: nõukogu direktiiv 2001/113/EÜ, 20. detsember 2001, inimtoiduks ettenähtud puuviljadžemmide, 
-želeede ja -marmelaadide ning magustatud kastanipüree kohta (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 67).  
Erandina artiklis 8 sätestatud kohustusest on Horvaatia turul lubatud toodete nimetusega „doma ća marmelada” ja 
„ekstra domać a marmelada” turustamine kuni ühinemiskuupäeval olemasolevate varude ammendamiseni.  
2. 32006 R 0510: nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006, 20. märts 2006, põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste 
tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (ELT L 93, 31.3.2006, lk 12 ja ELT L 335M, 13.12.2008, lk 213).  
a) Artikli 5 lõike 8 teine lõik asendatakse järgmisega:  
„Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia kehtestavad kõnealused õigus- ja haldusnormid mitte hiljem kui üks aasta pärast 
oma vastavat ühinemiskuupäeva.”  
b) Artikli 5 lõike 11 esimene lõik asendatakse järgmisega:  
„11. Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul võib riiklik geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse, mis 
kehtib nende ühinemise kuupäeval, jätkuda kaksteist kuud pärast nende vastavat ühinemiskuupäeva.”  
3. 32007 R 1234: nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude 
ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT 
L 299, 16.11.2007, lk 1).  
a) Artiklile 118m lisatakse järgmine lõige:  
„5. Erandina lõigetest 1 kuni 4 lubatakse Horvaatial turustada või eksportida kolmandatesse riikidesse veini 
nimetusega „Mlado vino portugizac” kuni ühinemiskuupäeval olemasolevate varude ammendamiseni. Horvaatia loob varude kohta teavet sisaldava elektroonilise andmebaasi ja tagab, et ühinemise hetkel olemasolevad varud 
kontrollitakse ja deklareeritakse komisjonile.”ET L 112/70 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
b) Artiklile 118s lisatakse järgmine lõige:  
„5. Horvaatia puhul kaitstakse käesoleva määruse alusel 14. aprilli 2011. aasta ELTs C 116 avaldatud veinini ­
metusi, sõltuvalt vastuväidete esitamise menetluse tulemusest. Komisjon kannab need artiklis 118n sätestatud 
registrisse.  
Käesoleva artikli lõikeid 2 kuni 4 kohaldatakse sõltuvalt järgmisest: lõikes 3 osutatud tähtaeg on üks aasta alates 
Horvaatia ühinemiskuupäevast. Lõikes 4 osutatud tähtaeg on neli aastat alates Horvaatia ühinemiskuupäevast.”  
4. 32009 R 0073: Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajan ­
duspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).  
a) Erandina määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustusest täita kõnealuse määruse II lisas loetletud 
kohustuslikke majandamisnõudeid, viivad otsetoetuseid saavad Horvaatia põllumajandustootjad sisse nõuetele vasta ­
vuse kohamisalasse II lisa punktides A, B ja C sätestatud kohustuslikud majandamisnõuded vastavalt järgmisele 
ajakavale: punkti A nõuded 1. jaanuariks 2014, punkti B nõuded 1. jaanuariks 2016 ja punkti C nõuded 
1. jaanuariks 2018.  
b) Määruse (EÜ) nr 73/2009 V jaotise 1. peatüki järele lisatakse järgmine peatüki pealkiri ja artikkel:  
„1a. PEATÜKK 
Ühtne otsemaksete kava 
Artikkel 121a 
Otsetoetuste kava Horvaatias  
Horvaatia puhul on artiklite 4, 5, 23, 24 ja 25 kohaldamine kuni 31. detsembrini 2013 vabatahtlik selles osas, mis 
hõlmab kõnealuste sätete seost kohustuslike majandamisnõuetega. Alates 1. jaanuarist 2014 täidab Horvaatias ühtse 
pindalatoetuse kava alusel toetusi saav põllumajandustootja II lisas osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid 
vastavalt järgmisele ajakavale:  
a) II lisa punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014;  
b) II lisa punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016;  
c) II lisa punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.”  
II. RAFINEERITAVA TOORSUHKRU TARIIFSED ÜLEMINEKUKVOODID  
Horvaatiale reserveeritakse ajavahemikuks kuni kolm turustusaastat pärast ühinemist iga-aastane eraldiseisev  erga omnes 
kvoot, et importida igal aastal 40 000 tonni rafineeritavat toorsuhkrut, tollimaksumääraga 98,00 eurot tonni kohta. Kui 
läbirääkimiste tulemusel teiste Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetega üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli 
XXIV lõikes 6 sätestatud kompenseeriva täpsustuse üle pärast Horvaatia ühinemist, avatakse hüvitatav suhkrukvoot enne 
üleminekuperioodi lõppu, peatatakse hüvitatava suhkrukvoodi avamisel Horvaatiale eraldatud 40 000 suurune kvoot 
osaliselt või täielikult. Komisjon võtab vastu vajalikud rakendusmeetmed järgides menetlust, millele on osutatud nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 
artikli 13 lõike 1 punktiga b ning üldpõhimõtetega, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida 
kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.  
III. AJUTISED OTSETOETUSTE MEETMED HORVAATIA SUHTES  
Põllumajandustootjatele 2013. aastaks antud otsemaksete hüvitamise tingimusena peab Horvaatia enne ühinemist kohal ­
dama samu eeskirju, kui need, mis on selliste otsemaksete osas sätestatud nõukogu määruses (EÜ) 73/2009 ja komisjoni 
29. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1120/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega 
kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (
 1 ) komisjoni 
29. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1121/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksik ­
asjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse määruse IV ja V jaotises sätestatud põllumajandustootjate suhtes kohaldata ­
vate toetuskavadega (  2 ) ja komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) 
nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele 
vastavusega (
 3 ).ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/71  
( 1 ) ELT L 316, 2.12.2009, lk 1.  
( 2 ) ELT L 316, 2.12.2009, lk 27.  
( 3 ) ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.
5. TOIDUOHUTUS, VETERINAAR- JA FÜTOSANITAARPOLIITIKA  
I. MUNAKANAD 
31999 L 0074: nõukogu direktiiv 1999/74/EÜ, 19. juuli 1999, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded 
(EÜT L 203, 3.8.1999, lk 53).  
Horvaatia puhul võib erandina nõukogu direktiivi 1999/74/EÜ artiklist 6 munevaid munakanu hoida ühinemiskuupäeval 
puurides, mis ei vasta kõnealuses artiklis sätestatud struktuurilistele nõuetele. Horvaatia tagab, et selliste puuride kasuta ­
mine lõpeb hiljemalt 12 kuud pärast ühinemist.  
Taolistes täiustamata puurides toodetud munad viiakse üksnes Horvaatia siseturule. Niisugused munad ja nende pakendid 
tuleb selgelt märgistada eritähisega, mis võimaldab läbi viia vajalikku kontrollimist. Niisuguse eritähise täpne kirjeldus 
tuleb edastada komisjonile hiljemalt üks aasta enne ühinemiskuupäeva.  
II. ETTEVÕTTED (LIHA-, PIIMA-, KALA- JA LOOMSED KÕRVALSAADUSED)  
32004 R 0852: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta 
(ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).  
32004 R 0853: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset 
päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).  
32009 R 1069: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse 
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (EÜT L 300, 14.11.2009, lk 1).  
1. Struktuurilised nõuded, mis on sätestatud:  
a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004:  
— II lisa II peatükk;  
b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004:  
— III lisa I jao II ja III peatükk,  
— III lisa II jao II ja III peatükk,  
— III lisa V jao I peatükk;  
c) Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete 
kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle 
direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (  1 ) 
— IV lisa I peatükk,  
— IX lisa I, II ja III peatükk,  
— X lisa I ja II peatükk ja  
— XIII lisa;  
ei kohaldata teatavatele ettevõtetele liha-, piima-, kala- ja loomsete kõrvalsaaduste sektoris Horvaatias kuni 31. detsemb ­
rini 2015 allpool sätestatud tingimustel.  
2. Niikaua kui punktis 1 nimetatud ettevõtted on selle punkti alusel soodustatud, võib nimetatud ettevõtetes toodetud 
kaupa viia ainult Horvaatia siseturule või kolmandate riikide turgudele kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega või 
kasutada edasiseks töötlemiseks Horvaatia ettevõtetes, mis on samuti hõlmatud punktiga 1, sõltumata turustamiskuu ­
päevast.  
3. Punkti 1 osutatud ettevõtetes toodetud toidul on määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklis 5 sätestatust erinev tervise- või 
tunnusmärk. Erineva tervise- või tunnusmärgi täpne kirjeldus edastatakse komisjonile hiljemalt üks aasta enne ühine ­
miskuupäeva.  
4. Punkte 2 ja 3 kohaldatakse samuti kõigi toodete suhtes, mis on pärit ühendatud liha-, piima- või kalatöötlemisette ­
võtetest, millest osa on hõlmatud punktiga 1.  
5. Horvaatia jälgib pidevalt ettevõtete ajakohastamist käsitleva riikliku programmi rakendamist ja esitab sellega seoses 
komisjonile iga-aastase kava edusammude kohta. Horvaatia tagab, et iga ajakohastamise kava iga sellise ettevõtte kohta 
koos struktuuriliste nõuete korrigeerimise tähtaegadega töötatakse välja ja tehakse komisjonile taotluse korral kättesaa ­
davaks.ET L 112/72 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.
6. Komisjon koostab aegsasti enne ühinemist loetelu punktis 1 osutatud ettevõtete kohta. Nimetatud loetelu avalikusta ­
takse ja see sisaldab iga ettevõtte nime ja aadressi.  
7. Horvaatia tagab, et iga ettevõte, mis ei ole ühinemise ajaks täielikus vastavuses toiduohutust käsitleva liidu  acquis ’ga, 
lõpetab oma tegevuse, välja arvatud juhul, kui ettevõte on hõlmatud kõnealuse üleminekumeetme sätetega.  
8. Üleminekukorra tõrgeteta toimimiseks seoses määrustega (EÜ) nr 852/2004 ja nr 853/2004 võib vastu võtta raken ­
duseeskirjad kooskõlas vastavalt artikli 12 teise lõiguga ja artikli 9 teise lõiguga.  
9. Üleminekukorra tõrgeteta toimimiseks seoses määrusega (EÜ) nr 1069/2009 võib vastu võtta rakenduseeskirjad koos ­
kõlas artikli 52 lõikega 4.  
III. SEEMNETE TURUSTAMINE  
32002 L 0053: nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ, 13. juuni 2002, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT 
L 193, 20.7.2002, lk 1).  
32002 L 0055: nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ, 13. juuni 2002, köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 
20.7.2002, lk 33).  
Horvaatia võib kuni 31. detsembrini 2014 edasi lükata direktiivide 2002/53/EÜ artikli 4 lõike 1 ja 2002/55/EÜ artikli 4 
lõike 1 kohaldamise selliste seemnesortide turustamise osas oma territooriumil, mis on loetletud vastavas riiklikus 
põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kataloogis ning mida ei ole ametlikult vastavalt nimetatud direktiividele 
tunnustatud. Selle ajavahemiku jooksul ei turustata neid seemneid teiste liikmesriikide territooriumil.  
IV. NEUM  
31997 L 0078: nõukogu direktiiv 97/78/EÜ, 18. detsember 1997, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse 
toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9).  
Artikkel 1 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 1  
1. Kolmandatest riikidest I lisas loetletud territooriumile toodud toodete veterinaarkontrolli viib läbi liikmesriik 
vastavalt käesolevale direktiivile ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 
882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja 
loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (*).  
2. Erandina lõikest 1 võib Horvaatia territooriumilt pärinevad ja Bosnia ja Hertsegoviina territooriumit Neumi 
piirkonnas („Neumi transiidikoridor”) läbivad toodete saadetised vabastada veterinaarkontrollist enne nende uuesti 
sisenemist Horvaatia territooriumile Kleki või Zaton Doli piiripunktides, tingimusel et täidetakse järgmisi nõudeid:  
a) Horvaatia on ühinemiskuupäevaks või enne seda sisse seadnud piiripunktid Neumi transiidikoridori põhja- ja 
lõunaosas ning need peavad olema varustatud, mehitatud ja ette valmistatud, et tagada sellest lõikest tulenevate 
nõuete täitmine;  
b) Horvaatia tagab, et  
i) saadetiste transportimiseks kasutatakse ainult kinniseid sõidukeid;  
ii) saadetisi transportivad sõidukid pitseeritakse enne Neumi transiidikoridori läbimist;  
iii) koostatakse register, kuhu märgitakse, millised nummerdatud pitserid millistele sõidukitele on paigaldatud, mis 
võimaldab viia läbi vajalikke kontrolle;  
iv) saadetisi transportivate sõidukite Horvaatia territooriumilt lahkumise ja sinna uuesti sisenemise kuupäev ja aeg 
salvestatakse, et saaks arvutada kogu transiidiaja;  
c) Horvaatia tagab, et saadetist ei tohi lubada uuesti Horvaatia territooriumile, kui  
i) Neumi transiidikoridori läbimise jooksul on sõiduki pitser purunenud või asendatud ja/või  
ii) kogu transiidiaeg ületab märkimisväärselt vastuvõetava kogu transiidiaja, võttes arvesse kogu läbitud vahe ­
maad, kui pädev asutus ei ole hinnanud ohtu loomade ja rahvatervisele ning võtnud selle hinnangu alusel 
vastu tulemuslikke, proportsionaalseid ja sihipäraseid meetmeid;ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/73
d) Horvaatia teavitab komisjoni korrapäraselt ja vastavalt vajadusele punktis b sätestatud nõuete mittetäitmisest ja 
meetmetest, mida Horvaatia on punkti c kohaselt võtnud;  
e) vajaduse korral võetakse otsus lõike 1 suhtes kohaldatava erandi peatamise või tühistamise kohta vastu artiklis 29 
sätestatud korras;  
f) vajaduse korral võib käesoleva lõike üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu võtta artiklis 29 sätestatud korras.  
___________  
(*) ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.”  
6. KALANDUS  
32006 R 1967: nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, 21. detsember 2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva 
kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11. Parandatud versioon: ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).  
a) Erandina artikli 13 lõigetest 1 ja 2 lubatakse kuni 30. juunini 2014 ainult Lääne-Istra piirkonnas registreeritud ja 
tegutsevate laevade puhul ajutiselt põhjatraalide kasutamist alla 50 meetri sügavusel, vähemalt 1,5 meremiili kaugusel 
kaldast.  
Nimetatud erandit kohaldatakse Lääne-Istrana kavandatud alal, mille asukoht on määratletud geograafiliste koordinaa ­
tidega φ=44.52135 ja λ=14.29244 põhja suunas ja lääne suunas.  
Horvaatial lubatakse laevade puhul, mille kogupikkus on alla 15 meetri, ajutiselt kuni 30. juunini 2014 kasutada 
põhjatraalisid üle 50 meetri sügavusel vähemalt 1 meremiili kaugusel kaldast, säilitades kõik muud ruumilised ja ajalised piirangud, mida kohaldatakse ühinemiskuupäeval.  
b) Erandina artikli 17 lõikest 1 lubatakse piiratud arvul laevadel (mis ei ületa 2 000 laeva), mis kuuluvad mittekutselise 
kalapüügi erikategooriasse „väikesemahuline käsitöönduslik kalapüük isiklike vajaduste rahuldamiseks”, kasutada maksi ­
maalselt 200 meetrit nakkevõrke kuni 31. detsembrini 2014, tingimusel et jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid ühine ­
miskuupäeval kehtivaid piiranguid. Horvaatia esitab komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäeval üleminekuajaga hõlmatud 
laevade loetelu, sealhulgas nende omadused ja püügivõimsuse väljendatuna brutoregistertonnides (GT) ja kilovattides 
(kW).  
7. TRANSPORDIPOLIITIKA  
1. 31992 R 3577: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte 
kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).  
Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked:  
„4. Erandina artikli 4 lõike 1 teisest lõigust võib enne Horvaatia ühinemiskuupäeva sõlmitud avalike teenuste 
osutamise lepinguid kohaldada kuni 31. detsembrini 2016.  
5. Erandina artikli 1 lõikest 1 võivad kuni 31. detsembrini 2014 Horvaatia sadamate vahel kruiisiteenuseid osutada 
ainult sellised Horvaatias registreeritud ja Horvaatia lipu all sõitvad alla 650 brutotonnaažiga laevad, mida käitavad 
Horvaatia õiguse kohaselt asutatud laevandusettevõtjad, kelle põhitegevuskoht asub ja mille üle kontrolli teostatakse 
Horvaatias.  
6. Erandina artikli 1 lõikest 1 ning üleminekuperioodiks kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon liikmesriigi 
esitatud põhjendatud taotluse korral 30 tööpäeva jooksul alates asjakohase taotluse saamisest otsustada, et käesoleva 
artikli lõikes 5 osutatud erandit kasutavad laevad ei osuta kruiisiteenuseid muu liikmesriigi kui Horvaatia teatavate 
piirkondade sadamate vahel, kui tõendatakse, et selliste teenuste osutamine häirib tõsiselt või ähvardab tõsiselt häirida 
transpordi siseturgu asjaomastes valdkondades. Kui komisjon ei ole 30 tööpäeva möödudes otsust teinud, võib 
asjaomane liikmesriik kohaldada kaitsemeetmeid seni, kuni komisjon oma otsuse teeb. Hädaolukorras võib liikmesriik 
võtta ühepoolselt vastu asjakohased ajutised meetmed, mis võivad kehtida maksimaalselt kuni kolm kuud. Kõnealune 
liikmesriik teavitab sellest kohe komisjoni. Komisjon võib need meetmed tühistada või heaks kiita kuni omapoolse lõpliku otsuse tegemiseni. Liikmesriike teavitatakse asjade käigust.”  
2. 32009 R 1072: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele 
autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).  
Erandina määruse (EÜ) nr 1072/2009 artiklist 8 kohaldatakse järgmist:
 
— kahe aasta jooksul alates Horvaatia ühinemiskuupäevast jäävad Horvaatias asutatud ettevõtted välja teiste liikmesrii ­
kide kabotaažist;ET L 112/74 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
— kahe aasta jooksul alates Horvaatia ühinemiskuupäevast võivad teised liikmesriigid komisjonile teatada, kas nad 
kavatsevad esimeses taandes osutatud üleminekuperioodi maksimaalselt kaheks aastaks pikendada või kohaldada 
Horvaatias asutatud ettevõtete suhtes artiklit 8. Kui sellist teadet ei ole edastatud, kohaldatakse artiklit 8;  
— iga praegune liikmesriik võib kahe aasta jooksul alates Horvaatia ühinemiskuupäevast igal ajal teatada komisjonile 
oma kavatsusest kohaldada Horvaatias asutatud ettevõtete suhtes artiklit 8;  
— kabotaažvedusid võivad Horvaatias teostada üksnes need vedajad, kes on asutatud liikmesriikides, kus artiklit 8 
kohaldatakse Horvaatias asutatud ettevõtete suhtes;  
— nelja aasta jooksul alates Horvaatia ühinemiskuupäevast võib iga liikmesriik, kes kohaldab artiklit 8, oma siseturu 
või selle osade tõsiste kabotaažist tekkinud või selle tõttu süvenenud häirete korral, näiteks kui pakkumine ülekaa ­
lukalt ületab nõudmise või on ohus märkimisväärse hulga maanteeveoettevõtjate finantsstabiilsus või püsimajää ­
mine, taotleda komisjonilt artikli 8 kohaldamise täielikku või osalist peatamist Horvaatias asutatud ettevõtete 
suhtes. Sellisel juhul kohaldatakse artiklit 10.  
Liikmesriigid, kes kohaldavad esimese lõigu esimeses ja teises taandes nimetatud üleminekumeedet, võivad kabotaaž ­
vedusid järjest enam vastastikku lubada Horvaatiaga sõlmitud kahepoolsete kokkulepete alusel.  
Esimeses ja teises lõigus nimetatud üleminekukord ei tohi Horvaatia veoettevõtjate kabotaažvedudele lubamisel üheski 
liikmesriigis kaasa tuua rangemaid piiranguid kui need, mis kehtivad ühinemislepingu allakirjutamise ajal.  
8. MAKSUSTAMINE 
1. 31992 L 0079: nõukogu direktiiv 92/79/EMÜ, 19. oktoober 1992, sigarettidelt võetavate maksude ühtlustamise kohta 
(EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8).  
Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:  
„Horvaatial lubatakse kohaldada üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2017, et saavutada esimeses ja teises lõigus 
ettenähtud nõuete täitmine. Alates 1. jaanuarist 2014 ei tohi see aktsiis olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihin ­
nast olla väiksem kui 77 eurot 1 000 sigareti kohta.”  
2. 32006 L 0112: nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 
L 347, 11.12.2006, lk 1).  
a) Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:  
„2. Liikmesriigid võivad lugeda ametivõimude tegevuseks avalik-õiguslike organisatsioonide tegevuse, mis on 
artiklite 132, 135, 136 ja 371, artiklite 374 kuni 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 või artiklite 380 
kuni 390c alusel maksust vabastatud.”  
b) Artikli 80 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:  
„b) kui kaubatarne või teenuse osutamise eest makstud tasu on turuväärtusest väiksem ning kaubatarnijal või 
teenuse osutajal ei ole artiklite 167 kuni 171 ja artiklite 173 kuni 177 alusel täielikku mahaarvamisõigust ning 
kauba tarne või teenuse osutamise suhtes kohaldatakse artiklites 132, 135, 136, 371, 375, 376, 377, artikli 
378 lõikes 2, artikli 379 lõikes 2 või artiklites 380–390c kehtestatud erandit;”.  
c) Artikli 136 punkt a asendatakse järgmisega:  
„a) selliste kaupade tarne, mida kasutatakse üksnes artiklite 132, 135, 371, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, 
artikli 379 lõike 2 ning artiklite 380 kuni 390c alusel maksust vabastatud tegevuseks, kui nimetatud kaupade 
puhul ei saanud maha arvata eelmises etapis makstud maksu;”.  
d) Artikli 221 lõige 3 asendatakse järgmisega:  
„3. Liikmesriigid võivad vabastada maksukohustuslased artikli 220 lõikega 1 või artikliga 220a sätestatud 
kohustusest esitada arve kaubatarnete või teenuste osutamise kohta, mille maksukohustuslane on teostanud 
nende territooriumil ja mis on artiklite 110 ja 111, artikli 125 lõike 1, artikli 127, artikli 128 lõike 1, artikli 132, artikli 135 lõike 1 punktide h kuni l, artiklite 136, 371, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 
2 ja artiklite 380 kuni 390c alusel maksust vabastatud, olenemata sellest, kas eelnevas etapis makstud käibemaks 
tagastatakse.”ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/75
e) Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 390c  
Horvaatia võib jätkata vastavalt selles liikmesriigis tema ühinemise kuupäeval kehtinud tingimustele järgmiste 
tehingute käibemaksust vabastamist:  
a) artikli 135 lõike 1 punktis j ja X lisa B osa punktis 9 osutatud ehitusmaa võõrandamine, sõltumata sellest, kas 
sellel asuvad ehitised või mitte, kuni 31. detsembrini 2014 (ei ole pikendatav);  
b) X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvaheline reisijatevedu, kui sama maksuvabastust kohaldatakse ühes 
liikmesriikidest, mis kuulus liitu enne Horvaatia ühinemist.”  
f) Artikkel 391 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 391  
Liikmesriigid, kes vabastavad käibemaksust artiklites 371, 375, 376 või 377, artikli 378 lõikes 2, artikli 379 lõikes 
2 või artiklites 380 kuni 390c nimetatud tehingud, võivad anda maksukohustuslastele võimaluse valida nimetatud 
tehingute maksustamine.”  
g) X lisa pealkiri asendatakse (samuti sisukorras) järgmisega:  
„LOETELU TEHINGUTEST, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ARTIKLITES 370 JA 371 NING ARTIK ­
LITES 375 kuni 390c NIMETATUD ERANDEID”  
9. VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS  
32006 R 0562: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute 
üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).  
Lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 19a  
Erandina käesoleva määruse piiripunktide loomisega seotud sätetest kuni nõukogu otsuse jõustumiseni Schengeni  
acquis ’ sätete täieliku kohaldamise kohta Horvaatias vastavalt ühinemisakti artikli 4 lõikele 2 või kuni käesolevat 
määrust muudetakse, et lisada ühistes piiripunktides piirikontrolli käsitlevad sätted, olenevalt sellest, kumb kuupäev 
on varasem, võib Horvaatia säilitada ühised piiripunktid piiril Bosnia ja Hertsegoviinaga. Nimetatud ühistes piiripunk ­
tides viivad ühe poole piirivalveametnikud läbi sisenemis- ja väljumiskontrolle teise osapoole territooriumil. Kõik 
Horvaatia piirivalveametnike poolt teostatavad sisenemis- ja väljumiskontrollid ühistes piiripunktides Bosnia ja Hert ­
segoviinaga tuleb läbi viia kooskõlas liidu  acquis ’ga, sealhulgas kooskõlas liikmesriikide kohustustega seoses rahvus ­
vahelise kaitse ja mittetagasisaatmisega. Selleks muudetakse vajadusel asjakohaseid kahepoolseid kõnealuste ühiste 
piiripunktide loomist käsitlevaid lepinguid.”  
10. KESKKOND  
I. HORISONTAALSED ÕIGUSAKTID  
1. 32003 L 0087: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses 
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).  
a) Seoses sellega, et lisatakse kõik lennud Horvaatia territooriumil asuva kahe lennuvälja vahel ning kõik lennud 
Horvaatia territooriumil asuva lennuvälja ja väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda asuva lennuvälja vahel (edaspidi 
„täiendavad lennutegevused”) kohaldatakse järgmist korda:  
i) Erandina artikli 3c lõikest 2 algab artikli 13 lõikes 1 osutatud ajavahemik algusega 1. jaanuar 2013 täiendava 
lennutegevuse suhtes 1. jaanuaril 2014.  
ii) Erandina artikli 3c lõikest 4 teeb komisjon vastavalt samas sättes nimetatud menetlusele otsuse täiendava 
lennutegevuse varasemate lennunduse heitkoguste kohta kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühine ­
miskuupäevast.  
iii) Erandina artikli 3d lõikest 2 moodustab alates 1. jaanuarist 2014 enampakkumisele pandavate täiendava 
lennutegevuse saastekvootide protsendimäär proportsionaalse osa nendest saastekvootidest, mis jäävad alles pärast tasuta eraldatavate saastekvootide arvu arvutamist vastavalt artikli 3e lõike 3 punktile d ja erireservi 
pandavate saastekvootide arvutamist vastavalt artiklile 3f.
 
iv) Erandina artikli 3d lõikest 3 otsustab komisjon täiendavale lennutegevusele omistatud lennunduse saaste- 
kvoodid võrdlusaastaks 2010 parimate võimalike andmete alusel. Saastekvootide arvu, mille panevad enam ­
pakkumisele liikmesriigid, kelle omistatud lennunduse heitkoguste koguhulgas on ka Horvaatia lennuväljadelt 
saabuvate lendude heitkogused, kohandatakse alates 1. juulist 2013, et jaotada nende heitkogustega seotud 
enampakkumisõigused ümber Horvaatiale.ET L 112/76 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
v) Erandina artikli 3e lõikest 1 on täiendava lennutegevuse seireaastaks 2012 ning taotlus saastekvootide ümber ­
jaotamiseks tehakse Horvaatia pädevatele asutustele 31. märtsiks 2013.  
vi) Erandina artikli 3e lõikest 2 esitab Horvaatia täiendava lennutegevusega seotud avaldused komisjonile 1. juuliks 
2013.  
vii) Erandina artikli 3e lõikest 3 võtab komisjon punktides a kuni e osutatud küsimustes täiendava lennutegevusega 
seotud otsuse vastu 30. septembriks 2013.  
viii) Erandina artikli 3e lõike 3 punktist d arvutatakse täiendava lennutegevuse puhul tasuta eraldatavate saaste- 
kvootide arv punktis e täpsustatud võrdlusaluse korrutamisega artikli 3e lõike 2 kohaselt komisjonile tehtud 
taotlustes esitatud tonnkilomeetrite andmete summaga, mida on kohandatud vastavalt keskmisele muutusele 
võrreldes 2010. aasta tasemega lennunduse tonnkilomeetrites tegevuste puhul, mis on hõlmatud ELi heitko ­
gustega kauplemise süsteemi. Vajaduse korral võib komisjon kohaldada võrdlusalusele ühtset parandustegurit.  
ix) Erandina artikli 3e lõikest 3 on täiendava lennutegevuse puhul punktis e nimetatud võrdlusalus sama, mis on 
arvutatud sellise lennutegevuse jaoks, mis on hõlmatud alates 1. jaanuarist 2012 ELi heitkogustega kauplemise 
süsteemiga.  
x) Erandina artikli 3e lõikest 5 on täiendava lennutegevuse saastekvootide eraldamise tähtajaks 28. veebruar 
2014.  
xi) Erandina artiklist 3f loetakse seoses täiendava lennutegevusega kõiki viiteid ajavahemiku teisele kalendriaastale 
alates 2013. aastast viidetena 2014. aastale ning kõiki viiteid ajavahemiku kolmandale kalendriaastale viidetena 
2015. aastale.  
xii) Erandina artikli 14 lõikest 3 on selles sätestatud tähtaeg täiendava lennutegevuse kohta 1. jaanuar 2013.  
xiii) Erandina artikli 18a lõikest 1 toimub õhusõidukite käitajate halduskohustuste üleandmine Horvaatiale 2014. 
aasta jooksul, kui käitaja on täitnud oma 2013. aasta kohustused, välja arvatud juhul, kui endine haldusasutus 
ja Horvaatia lepivad kokku erinevas kuupäevas, kui õhusõiduki käitaja on esitanud taotluse kuue kuu jooksul 
pärast seda, kui komisjon on avaldanud käitajate ajakohastatud nimekirja, milles võetakse arvesse Horvaatia 
ühinemist. Sellisel juhul toimub ümberpaigutamine seoses 2021. aastal algava kauplemisperioodiga kõige 
hiljemalt 2020. aastal.  
xiv) Erandina I lisa punktist 6 lisatakse täiendav lennutegevus reguleerimisalasse alates 1. jaanuarist 2014.  
b) Ilma et see piiraks eespool nimetatud erandite kohaldamist, jõustab Horvaatia õigus- ja haldussätted, mis on 
vajalikud selleks, et Horvaatia saaks järgida nimetatud direktiivi alates ühinemisest kogu 2013. aasta jooksul.  
2. 32010 R 0920: komisjoni määrus (EL) nr 920/2010, 7. oktoober 2010, standarditud ja turvatud registrisüsteemi 
kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ (ELT L 270, 14.10.2010, lk 1).  
Lennutegevusega seotud artikleid 16, 29, 41, 46 ja 54 ning VIII lisa hakatakse Horvaatias kohaldama alates 1. jaanuarist 
2014.  
II. ÕHU KVALITEET  
32008 L 0050: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu 
puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).  
a) Erandina XIV lisast loetakse punkti A esimeses lõigus nimetatud baasaastaks teine aasta pärast Horvaatia ühinemise 
aasta lõppu. Selle baasaasta keskmise kokkupuute näitaja on ühinemisaasta ning ühinemise järgse esimese ja teise aasta 
keskmine kontsentratsioon.  
b) Erandina XIV lisa punktist B tuleb kokkupuute vähendamise eesmärk arvutada keskmise kokkupuute näitaja alusel 
baasaastal, milleks on teine aasta pärast Horvaatia ühinemise aasta lõppu.  
III. JÄÄTMEKÄITLUS  
31999 L 0031: nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).  
a) Erandina artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktidest a, b ja c kohaldatakse Horvaatias nõuet vähendada prügilasse 
veetavate biolagunevate olmejäätmete kogust vastavalt 75 protsendini, 50 protsendini ja 35 protsendini (massi järgi) 
1997. aastal tekkinud biolagunevate olmejäätmete üldkogusest kooskõlas allpool täpsustatud tähtaegadega.
 
Horvaatia tagab prügilasse veetavate biolagunevate olmejäätmete koguse järkjärgulise vähendamise vastavalt järgmisele 
kavale:ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/77
i) 31. detsembriks 2013 tuleb vähendada prügilas ladestatavate biolagunevate olmejäätmete kogust 75 protsendini 
(massi järgi) 1997. aastal tekkinud biolagunevate olmejäätmete üldkogusest;  
ii) 31. detsembriks 2016 tuleb vähendada prügilas ladestatavate biolagunevate olmejäätmete kogust 50 protsendini 
(massi järgi) 1997. aastal tekkinud biolagunevate olmejäätmete üldkogusest;  
iii) 31. detsembriks 2020 tuleb vähendada prügilas ladestatavate biolagunevate olmejäätmete kogust 35 protsendini 
(massi järgi) 1997. aastal tekkinud biolagunevate olmejäätmete üldkogusest.  
b) Erandina artikli 14 punktist c peavad kõik Horvaatia olemasolevad prügilad vastama 31. detsembriks 2018 direktiivi 
nõuetele, välja arvatud I lisa punkti 1 nõuded.  
Horvaatia tagab olemasolevatesse nõuetele mittevastavatesse prügilatesse ladestatavate jäätmete järkjärgulise vähenda ­
mise vastavalt järgmistele aastastele maksimumkogustele:  
— 31. detsembriks 2013: 1 710 000 tonni,  
— 31. detsembriks 2014: 1 410 000 tonni,  
— 31. detsembriks 2015: 1 210 000 tonni,  
— 31. detsembriks 2016: 1 010 000 tonni,  
— 31. detsembriks 2017: 800 000 tonni.  
Alates ühinemisaastast esitab Horvaatia komisjonile iga aasta 31. detsembriks aruande direktiivi järkjärgulise rakenda ­
mise ja nimetatud vahe-eesmärkide täitmise kohta.  
IV. VEE KVALITEET  
1. 31991 L 0271: nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 
30.5.1991, lk 40).  
Erandina artiklitest 3, 4, 5, 6 ja 7 hakatakse asulareovee kogumissüsteeme ja puhastamist käsitlevaid nõudeid Horvaa ­
tias kohaldama alates 1. jaanuarist 2024 vastavalt järgmistele vahe-eesmärkidele:  
a) 31. detsembriks 2018 tagatakse direktiivi täitmine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 15 000, välja arvatud 
järgmistes rannikuala linnastutes:  
Bibinje-Sukošan,  
Biograd, 
Jelsa-Vrboska,  
Makarska, 
Mali Lošinj,  
Malinska-Njivice,  
Nin, 
Pirovac-Tisno-Jezera,  
Pula-sjever,  
Vela Luka,  
Vir. 
b) 31. detsembriks 2020 tagatakse direktiivi täitmine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 10 000 ja mille reovesi 
juhitakse tundlikele aladele, samuti reoveepuhastites, mis asuvad Doonau ja teiste tundlike alade valgaladel ja mis 
põhjustavad nende alade reostumist, ning eespool punktis a nimetatud 11 rannikuala linnastus;  
c) 31. detsembriks 2023 tagatakse direktiivi täitmine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000.  
2. 31998 L 0083: nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, 
lk 32).ET L 112/78 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
Erandina hakatakse Horvaatias vastavalt I lisa A osas ja C osas sätestatud mikrobioloogilisi parameetreid ja indikaa ­
torparameetreid kohaldama alates 1. jaanuarist 2019 järgmistes veevarustustsoonides: 
Veevarustustsoon  Piirkonna nr  Rahvaarv  NUTS kood 
DA BJELOVAR 107  51 921  HR02  
DA DARUVAR  125  25 608  HR02  
DA ĐUR ĐEVAC 204  30 079  HR01  
DA GORSKI KOTAR  306  26 430  HR03  
DA HRVATSKO ZAGORJE  101  143 093  HR01  
DA ISTO ČNA SLAVONIJA – SLAVONSKI BROD 129  124 349  HR02  
DA ISTRA 301  97 046  HR03  
DA JASTREBARSKO – KLIN ČA SELA  114  23 213  HR01  
DA KARLOVAC – DUGA RESA  116  91 511  HR02  
DA KNIN 404  17 187  HR03  
DA KOPRIVNICA 203  58 050  HR01  
DA KRIŽEVCI  103  36 338  HR01  
DA LAPAC  311  1 880  HR03  
DA LI ČKA JESENICA  118  13 893  HR02  
DA NAŠICE  210  37 109  HR02  
DA NERETVA-PELJEŠAC- 
KOR ČULA-LASTOVO-MLJET 407  58 246  HR03  
DA OGULIN  117  25 192  HR02  
DA OPATIJA-RIJEKA-KRK 304  238 088  HR03  
DA OTO ČAC 309  15 434  HR03  
DA OZALJ 113  11 458  HR02  
DA PETRINJA-SISAK  121  84 528  HR02  
DA PISAROVINA  115  3 910  HR01  
DA PITOMA ČA 205  10 465  HR02  
DA POŽEŠTINE  128  70 302  HR02  
DA SVETI IVAN ZELINA  102  17 790  HR01  
DA UDBINA-KORENICA  310  6 747  HR03  
DA VARAŽDIN  201  184 769  HR01  
DA VELIKA GORICA  503  75 506  HR01  
DA ZAGREB 501  831 047  HR01  
DA ZAPREŠI Ć 502  50 379  HR01  
DA ZRMANJA-ZADAR 401  158 122  HR03  
DA ŽRNOVNICA 307  20 160  HR03ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/79
V. SAASTUSE KOMPLEKSNE VÄLTIMINE JA KONTROLL (IPPC)  
1. 31999 L 0013: nõukogu direktiiv 1999/13/EÜ, 11. märts 1999, teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste 
lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta (EÜT L 85, 
29.3.1999, lk 1).  
a) Erandina artiklist 5 ning IIA ja IIB lisast kohaldatakse Horvaatias teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste 
lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piirmäärasid järgmistes 
seadeldistes alates allpool nimetatud tähtaegadest:  
i) Alates 1. jaanuarist 2014:  
1. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25  
2. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264.  
ii) Alates 1. jaanuarist 2015:  
1. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornošć u Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32  
2. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEX ­
PACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (Zadari ettevõte, asukoht: Zadar, Murvica bb)  
3. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEX ­
PACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (Umagi ettevõte, asukoht: Umag, Ungarija bb)  
iii) Alates 1. jaanuarist 2016:  
1. PALMA društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju pogrebnih potrepština (PALMA d.o.o.), 
Jastrebarsko, Donja Reka 24  
2. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2 
3. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plas ­
tičnih masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 - asukoht: Zagreb, Jankomir 5  
4. REMONT ŽELJEZNI ČKIH VOZILA BJELOVAR društvo s ograni čenom odgovornoš ću (RŽV d.o.o.), Bjelovar, 
Trg kralja Tomislava 2  
5. FEROKOTAO d.o.o. za proizvodnju transformatorskih kotlova i ostalih metalnih konstrukcija (FERO ­
KOTAO d.o.o.), Kolodvorska bb, Donji Kraljevec  
6. SAME DEUTZ-FAHR Žetelice, društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i usluge (SAME 
DEUTZ-FAHR Žetelice d.o.o.), Županja, Industrijska 5  
7. CMC Sisak d.o.o. za proizvodnju i usluge (CMC Sisak d.o.o.), Sisak, Bra će Kavuri ća 12  
8. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33  
9. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, 
d.d.), Zagreb, Radni čka cesta 173/d  
10. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornošć u (CHROMOS-SVJET­
LOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13  
11. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURA- 
PLAST d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb  
12. ISTRAPLASTIKA dionič ko društvo za proizvodnju ambalaže (ISTRAPLASTIKA d.d.), Pazin, Dubravica 2/a  
13. GRUDINA društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i usluge (GRUDINA d.o.o.), Županja, 
Aleja Matice hrvatske 21  
14. SLAVICA - KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Slavica Hinek, Beli Manastir, J. J. Strossmayera 17  
15. MIDA d.o.o. za usluge i ugostiteljstvo (MIDA d.o.o.), Osijek, Ivana Gunduli ća 206  
16. EXPRESS KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Ivanka Dr čec, Križevci, Ulica Petra Preradovi ća 14 
17. Kemijska čistionica  "BISER ", vlasnik Gojko Mileti ć, Dubrovnik, Nikole Tesle 20  
18. Kemijska čistionica  "ELEGANT ", vlasnik Frane Mileti ć, Dubrovnik, Andrije Hebranga 106  
19. KOLAR obrt za kemijsko čišćenje odje će, vlasnik Svjetlana Kolar, Žakanje, Kamanje 70/aET L 112/80 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
20. MM d.o.o. za trgovinu i usluge (MM d.o.o.), Dragani ć, Lug 112  
21. KEMIJSKA ČISTIONA " AGATA ", vlasnik Branko Szabo, Virovitica, S. Radi ća 66 
22. Obrt za kemijsko čišćenje odje ća " KEKY ", vlasnik Jovita Malek-Milovanovi ć, Pula, Dubrova čke 
bratovštine 29  
23. LORNA d.o.o. za pranje i kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda (LORNA d.o.o.), Pula, Valdebe čki 
put 3  
24. KEMIJSKA ČISTIONICA I KOPIRANJE KLJU ČEVA " ŠUPER ", vlasnik Ivan Šuper, Virovitica, J.J. 
Strossmayera 5  
25. KEMIJSKO ČIŠĆENJE ŠTEFANEC kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda, vlasnik Nadica Štefanec, 
Koprivnica, Ledinska 1a  
26. ARIES društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju glazbala i usluge (ARIES d.o.o.), Varaždin, 
Creska 3  
27. OBRT ZA PRANJE I ČIŠĆENJE TEKSTILA I ODJE ĆE ĐOR ĐEVI Ć, vlasnik Javorka Đor đevi ć, Makarska, Ante 
Star čevi ća 2 
28. OBRT ZA USLUGE PRANJA I KEMIJSKOG ČIŠĆENJA " KORDI Ć", vlasnik Pero Kordi ć, Makarska, Kipara 
Rendi ća 2 
29. Kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda ČISTIONICA GALEB, vlasnik Stipan Radovi ć, Zadar, 
Varoška 6  
30. KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Krešimir Borovec, Varaždin, Juraja Habdeli ća 2 
31. KEMIJSKA ČISTIONICA " VBM ", vlasnik Biserka Posavec, Maruševec, Biljevec 47  
32. OBRT ZA KEMIJSKO ČIŠĆENJE I PRANJE RUBLJA  "PLITVICE ", vlasnik Momirka Nini ć, Pula, Rizzijeva 34  
33. " ANA " KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Saša Dadi ć, Pula, Zagreba čka 18  
34. Kemijska čistionica, vlasnik Gordana Brali ć, Trogir, Put Demunta 16  
35. " ECONOMATIC " - PRAONICA RUBLJA, vlasnik Marino Bassanese, Umag, Savudrijska cesta 9  
36. SERVIS ZA ČIŠĆENJE  "SJAJ", vlasnik Danijela Brkovi ć, Virovitica, Golo Brdo 2A. 
b) Erandina artikli 5 lõike 3 punktist b hakatakse Horvaatias kohaldama kohustust, mille kohaselt peab ettevõtja 
pädevale asutusele rahuldaval viisil tõendama, et kasutatakse parimat võimalikku tehnikat, alates 1. jaanuarist 2016 
katmisetappide puhul laevaehituses järgmistes ettevõtetes:  
1. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16  
2. NCP-NAUTI ČKI CENTAR PRGIN-REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o. za remont i proizvodnju 
brodova (NCP - REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o.), Šibenik, Obala Jerka Šižgorić a 1 
3. BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC dioni čko društvo (BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC d.d.), Rijeka, 
Martinš ćica bb  
4. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3  
5. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21  
6. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1.  
2. 32001 L 0080: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/80/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate suurtest põle ­
tusseadmetest välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste piiramise kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1).  
Erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 3 hakatakse Horvaatias kohaldama vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu heit ­
koguste piirväärtusi järgmiste seadmete suhtes alates 1. jaanuarist 2018:  
1. BELIŠ ĆE d.d., Beliš će: aurukatel K3+K4 (240 MW)  
2. DIOKI d.d., Zagreb: aurukatel SG 6401C (86 MW)  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Plomin 1: aurukatel (338 MW)  
4. TE PLOMIN d.o.o., Plomin, TE Plomin 2: aurukatel (544 MW)  
5. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Rijeka: aurukatel (800 MW)ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/81
6. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - plokk 1: aurukatlad 1A+1B (548 MW)  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - plokk 2: aurukatlad 2A+2B (548 MW)  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Zagreb: C-ploki aurukatel K3, kuumaveekatlad VK 3, VK 4, VK 5, VK 6 ja 
aurukatel PK 3 (kokku: 828 MW)  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, EL-TO Zagreb: 30 MW plokk: aurukatlad K4 (K8) ja K5 (K9), 12 MW plokk: 
aurukatel K3 (K6), kuumaveekatlad WK 1 ja WK 3 ning aurukatel K2 (K7) (kokku: 510 MW)  
10. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Osijek: aurukatlad K1+K2 (kokku: 196 MW).  
3. 32008 L 0001: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/1/EÜ, 15. jaanuar 2008, saastuse kompleksse vältimise 
ja kontrolli kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 24, 29.1.2008, lk 8).  
Erandina artikli 5 lõikest 1 hakatakse olemasolevatele käitistele lubade andmist käsitlevaid nõudeid kohaldama Horvaa ­
tias järgmiste käitiste suhtes kuni iga käitise jaoks määratud kuupäevani, kui on tegemist kohustusega järgida nime ­
tatud käitiste käitamisel heitkoguste piirväärtusi, samaväärseid parameetreid või tehnilisi meetmeid, mis põhinevad 
parimal võimalikul tehnikal vastavalt artikli 2 lõikele 12.  
a) Alates 1. jaanuarist 2014:  
1. NAŠICECEMENT Tvornica cementa, dioni čko društvo (NAŠICECEMENT d.d. Našice), Našice, Tajnovac 1, IPPC 
tegevusala 3.1.  
2. LIPIK GLAS za proizvodnju stakla društvo s ograni čenom odgovornoš ću (LIPIK GLAS d.o.o.), Lipik, Staklanska 
b.b., IPPC tegevusala 3.3.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 18 (põllumajandusettevõte nr 18, asukoht: Čakovec, Totovec), IPPC tegevusala 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Forkuševci (põllumajandus- 
ettevõte Forkuševci), IPPC tegevusala 6.6.c.  
5. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma V. Branjevina (põllumajan ­
dusettevõte V. Branjevina), IPPC tegevusala 6.6.c.  
6. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264, IPPC tegevusala 6.7.  
7. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25, IPPC tegevusala 6.7.  
b) Alates 1. jaanuarist 2015:  
1. CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o. proizvodnja aluminijskih odljevaka (CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o.), Ro č, 
Stanica Ro č 21, IPPC tegevusala 2.5.b.  
2. P. P. C. BUZET društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju, trgovinu i usluge (P. P. C. BUZET d.o.o.), 
Buzet, Most 24, IPPC tegevusala 2.5.b.  
3. Vetropack Straža tvornica stakla d.d. Hum na Sutli (Vetropack Straža d.d. Hum na Sutli), Hum na Sutli, Hum 
na Sutli 203, IPPC tegevusala 3.3.  
4. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb - pogon 
mesa (lihatöötlemisettevõte), IPPC tegevusala 6.4.a.  
5. SLADORANA TVORNICA ŠEĆ ERA dionič ko društvo (SLADORANA d.d.), Županja, Šeć erana 63, IPPC tege ­
vusala 6.4.b.  
6. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 19 (põllumajandusettevõte nr 19, asukoht: Donji Martijanec, Vrbanovec), IPPC tegevusala 6.6.a.  
7. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Slaš čak (Farm Slaš čak), IPPC 
tegevusala 6.6.b.  
8. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Magadenovac (Farm 
Magadenovac), IPPC tegevusala 6.6.c.  
9. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (Umagi ettevõte, asukoht: Umag, Ungarija bb), IPPC tegevusala 6.7.  
10. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (Zadari ettevõte, asukoht: Zadar, Murvica bb), IPPC tegevusala 6.7.ET L 112/82 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
11. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornoš ću Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32, IPPC tegevusala 6.7.  
12. BELIŠ ĆE dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1 - välja arvatud aurukatlad K3 ja K4 
(üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2017, vt allpool), IPPC tegevusala 6.1.b.  
13. MAZIVA-ZAGREB d.o.o. za proizvodnju i trgovinu mazivima i srodnim proizvodima (MAZIVA-ZAGREB 
d.o.o.), Zagreb, Radni čka cesta 175, IPPC tegevusala 1.2.  
c) Alates 1. juulist 2015:  
GAVRILOVI Ć Prva hrvatska tvornica salame, sušena mesa i masti M. Gavrilovi ća potomci, d.o.o. (GAVRILOVI Ć 
d.o.o.), Petrinja, Gavrilovi ćev trg 1 - pogon klaonice: papkari, rezanje i prerada mesa i proizvodnja prera đevina od 
peradi i papkara, te skladištenje mesa (tapamaja: kabjalised ja sõralised, liha tükeldamine ja töötlemine, kodulin ­
nulihast ning kabjaliste ja sõraliste lihast saadud töödeldud toodete tootmine, liha ladustamine), IPPC tegevusala 
6.4.a.  
d) Alates 1. jaanuarist 2016:  
1. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2, IPPC tegevusala 2.4.  
2. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Kajo (Sv. Kajo ettevõte), IPPC 
tegevusala 3.1.  
3. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Juraj (Sv. Juraji ettevõte), IPPC 
tegevusala 3.1.  
4. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon 10. kolovoza (10. kolovoza ettevõte), IPPC 
tegevusala 3.1.  
5. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - " u ste čaju" (KIO KERAMIKA d.o.o. -  "u ste čaju"), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Orahovica (Orahovica ettevõte, asukoht: Orahovica, V. Nazora bb), IPPC 
tegevusala 3.5.  
6. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - " u ste čaju" (KIO KERAMIKA d.o.o. -  "u ste čaju"), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Rujevac (Rujevaci ettevõte, asukoht: Dvor, Rujevac bb), IPPC tegevusala 3.5.  
7. PLIVA HRVATSKA d.o.o. za razvoj, proizvodnju i prodaju lijekova i farmaceutskih proizvoda (PLIVA 
HRVATSKA d.o.o.), Zagreb, Prilaz baruna Filipovi ća 25 - pogon Savski Marof (Savski Marofi ettevõte, asukoht: 
Prigorje Brdove čko, Prudni čka 98), IPPC tegevusala 4.5.  
8. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - mesna industrija (lihatöötlemisettevõte, asukoht: Sv. Petar u Šumi), IPPC 
tegevusalad 6.4 a ja b.  
9. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 20 (põllumajandusettevõte nr 20, asukoht: Petrijanec-Nova Ves), IPPC tegevusala 6.6.a.  
10. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 8 (põllumajandusettevõte Sv. Petar u Šumi 8, 
asukoht: Sveti Petar u Šumi), IPPC tegevusala 6.6.a.  
11. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 9 (põllumajandusettevõte Sv. Petar u Šumi 9, asukoht: Sveti Petar u Šumi), IPPC tegevusala 6.6.a.  
12. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Barban (põllumajandusettevõte Barban, asukoht: Barban), IPPC 
tegevusala 6.6a.  
13. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Muntrilj (põllumajandusettevõte Muntrilj, asukoht: Muntrilj), IPPC 
tegevusala 6.6.a.
 
14. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Šikuti (põllumajandusettevõte Šikuti, asukoht: Svetvin čenat), IPPC 
tegevusala 6,6.a.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/83
15. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Žminj 2 (põllumajandusettevõte Žminj 2, asukoht: Žminj), IPPC 
tegevusala 6.6.a.  
16. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Surani 2 (põllumajandusettevõte Surani 2, asukoht: Tinjani, Surani), 
IPPC tegevusala 6.6.a.  
17. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Pilati (põllumajandusettevõte Pilati, asukoht: Lovrin, Pilati), IPPC 
tegevusala 6.6.a.  
18. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Škropeti 2 (põllumajandusettevõte Škropeti 2, asukoht: Škropeti), IPPC tegevusala 6.6.a.  
19. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Katun 2 (põllumajandusettevõte Katun 2, asukoht: Trviz, Katun 
Trviski), IPPC tegevusala 6.6.a.  
20. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Srbinjak (põllumajandusettevõte Srbinjak, asukoht: Jakovici, Srbin ­
jak), IPPC tegevusala 6.6.a.  
21. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plasti čnih 
masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 – asukoht: Zagreb, Jankomir 5, IPPC tegevusala 6.7.  
22. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21, IPPC tegevusala 6.7.  
23. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, d.d.), 
Zagreb, Radni čka cesta 173/d, IPPC tegevusala 6.7.  
24. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURAPLAST 
d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb, IPPC tegevusala 6.7.  
25. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3, IPPC tegevusala 6.7.  
26. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornoš ću (CHROMOS-SVJET­
LOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13, IPPC tegevusala 6.7.  
27. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16, IPPC tegevusala 6.7.  
28. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1, IPPC tegevusala 6.7.  
e) Alates 1. jaanuarist 2017:  
1. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33, IPPC tege ­
vusala 2.4.  
2. KANDIT PREMIJER d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (KANDIT PREMIJER d.o.o.), Osijek, Frankopanska 99, 
IPPC tegevusala 6.4.b.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 21 (põllumajandusettevõte nr 21, asukoht: Čakovec, Totovec), IPPC tegevusala 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Lužani (põllumajandusette ­
võte Lužani), IPPC tegevusala 6.6.b.  
f) Alates 1. jaanuarist 2018:  
1. BELIŠ ĆE dionič ko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1 – parni kotao K3, parni kotao K4 
(aurukatel K3, aurukatel K4), IPPC tegevusala 1.1 (puudutab ainult aurukatlaid K3 and K4).  
2. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 – KTE Jertovec (Jertoveci kombineeritud tsükliga elektrijaam, asukoht: Konjš ćina, Jertovec, 
Jertovec 151), IPPC tegevusala 1.1.  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, 
Ulica grada Vukovara 37 - TE Plomin 1 (soojuselektrijaam Plomin 1, asukoht: Plomin, Plomin bb), IPPC 
tegevusala 1.1.
 
4. TE PLOMIN društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju elektri čne energije (TE PLOMIN d.o.o.), 
Plomin, Plomin bb - TE Plomin 2 (soojuselektrijaam Plomin 2, asukoht: Plomin, Plomin bb), IPPC 
tegevusala 1.1.ET L 112/84 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
5. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - EL-TO Zagreb (Zagrebi elektrijaam - soojussõlm, asukoht: Zagreb, Zagorska 1), IPPC 
tegevusala 1.1.  
6. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Zagreb (Zagrebi soojuselektrijaam - soojussõlm, asukoht: Zagreb, Kuševa čka 10 a), 
IPPC tegevusala 1.1.  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Sisak (Sisaki soojuselektrijaam, asukoht: Sisak, Č ret bb), IPPC tegevusala 1.1.  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Osijek (Osijeki soojuselektrijaam - soojussõlm, asukoht: Osijek, Martina Divalta 
203), IPPC tegevusala 1.1.  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Rijeka (Rijeka soojuselektrijaam, asukoht: Kostrena, Urinj bb), IPPC tegevusala 1.1.  
10. DIOKI Organska petrokemija dioni čko društvo (DIOKI d.d.), Zagreb, Čuline čka cesta 252, IPPC tegevusala 1.1.  
11. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Rijeka - Urinj 
(Rijeka naftatöötlemistehas - Urinj, asukoht: Kostrena, Urinj), IPPC tegevusala 1.2.  
12. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Sisak (Sisaki 
naftatöötlemistehas, asukoht: Sisak, Ante Kova čića 1), IPPC tegevusala 1.2.  
13. ŽELJEZARA SPLIT poduze će za proizvodnju i preradu čelika d.d.  "u ste čaju" (ŽELJEZARA SPLIT d.d.  "u 
ste čaju"), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. F. Tu đmana bb, IPPC tegevusala 2.2.  
14. PETROKEMIJA, d.d. tvornica gnojiva (PETROKEMIJA, d.d.), Kutina, Aleja Vukovar 4, IPPC tegevusala 4.2.b.  
VI. KEMIKAALID  
32006 R 1907: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaa ­
lide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, 
muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus 
(EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).  
a) Erandina artikli 23 lõigetest 1 ja 2 ning artiklist 28, milles määratakse kindlaks tähtaeg nendes osutatud ainete 
registreerimiseks ja eelregistreerimiseks, kohaldatakse Horvaatias asuvatele tootjatele, importijatele ja toote valmistaja ­
tele alates ühinemiskuupäevast faasiainete eelregistreerimiseks kuuekuulist kohanemisaega. Artikli 23 lõigetega 1 ja 2 
ette nähtud kuupäevad esimeseks ja teiseks registreerimise tähtajaks langeksid kuupäevale, milleks on 12 kuud pärast 
ühinemiskuupäeva.  
b) Artikleid 6, 7, 9, 17, 18 ja 33 ei kohaldata Horvaatias kuus kuud pärast ühinemiskuupäeva.
 
c) Erandina üleminekukorrast, mida kohaldatakse XIV lisas nimetatud ainete osas, siis juhul, kui viimane kohaldamise 
kuupäev on enne ühinemiskuupäeva või vähem kui kuus kuud pärast seda, tehakse Horvaatias asuvatele taotlejatele 
erand ajavahemikuks kuus kuud pärast ühinemiskuupäeva, mille lõpuks tuleb esitada autoriseerimistaotlused.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/85
V lisa liide  
Nimekiri,  (*) mille Horvaatia esitas ravimitest, mille jaoks jääb Horvaatia õiguse alusel enne ühinemiskuupäeva 
Horvaatia poolt välja antud müügiluba kehtima kuni selle uuendamiseni kooskõlas liidu  acquis’ ga või kuni 
30. juunini 2017, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. 
Nimekirja lisamine ei näita seda, kas ravimil on liidu  acquis ’ga kooskõlas olev müügiluba.  
(*) Vt ELT C 119 E, 24.4.2012.ET L 112/86 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
VI LISA  
Maaelu areng (osutatud ühinemisakti artikli 35 lõikes 2)  
AJUTISTE MAAELU ARENGU LISAMEETMETE KOHALDAMINE HORVAATIA SUHTES  
A. Toetus restruktureerimisel olevatele elatustaludele  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 antakse Horvaatia puhul eritoetusi nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 34 sätestatud põhimõtete alusel elatuspõllumajandusettevõtetele enne 31. detsembrit 
2017 heaks kiidetud taotluste osas, tingimusel et uues maaelu arengut käsitlevas määruses programmitöö perioodiks 2014–2020 ei ole ette nähtud mis tahes sarnaseid meetmeid ja/või toetust.  
B. Tootjarühmad  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 antakse Horvaatia puhul nõukogu määruse 
(EÜ) nr 1698/2005 artiklis 34 sätestatud põhimõtete alusel eritoetusi selliste tootjarühmade asutamise ja haldustegevuse 
hõlbustamiseks, kes on Horvaatia pädeva asutuse poolt ametlikult tunnustatud 31. detsembriks 2017, tingimusel et uues 
maaelu arengut käsitlevas määruses programmitöö perioodiks 2014–2020 ei ole ette nähtud mis tahes sarnaseid meet ­
meid ja/või toetust.  
C. Programm „Leader”  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 määratakse Horvaatia puhul EAFRD mini ­
maalne panus maaelu arengu programmis programmi „Leader” jaoks keskmiselt tasemel, mis moodustab vähemalt poole teiste liikmesriikide suhtes kohaldatavast eelarvest, kui niisugune nõue on kehtestatud.  
D. Täiendavad otsetoetused  
1. Toetust võib anda põllumajandustootjatele, kellel on õigus taotleda täiendavat riiklikku otsetoetust või abi nõukogu 
määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 132 alusel.  
2. Põllumajandustootjale aastate 2014, 2015 ja 2016 kohta antav toetus ei tohi olla suurem kui erinevus alljärgnevate 
punktide vahel:  
a) Horvaatias asjakohasel aastal kohaldatav otsetoetuste tase vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 121 ning  
b) 45 % otsetoetuste tasemest, mida asjakohasel aastal kohaldatakse 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga liidus.  
3. Liidu panus selle alajaotise D alusel Horvaatias aastate 2014, 2015 ja 2016 kohta antavas toetuses ei ületa 20 % tema 
vastavast EAFRDi aasta kogueraldisest.  
4. Liidu panuse määr täiendavateks otsetoetusteks ei tohi ületada 80 %.  
E. Ühinemiseelse abi rahastamisvahend – maaelu areng  
1. Horvaatia võib lepinguid jätkata või võtta kohustusi IPARDi programmi raames vastavalt komisjoni 12. juuni 2007. 
aasta määrusele (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (
 1 ) kuni ta alustab lepingute sõlmimist või kohustuste võtmist asjakohase maaelu 
arengut käsitleva määruse alusel. Horvaatia teavitab komisjoni kuupäevast, millal ta alustab lepingute sõlmimist või 
kohustuste võtmist asjakohase maaelu arengut käsitleva määruse alusel.  
2. Komisjon võtab sel eesmärgil vajalikud meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 
182/2011 artikliga 5. Selleks abistab komisjoni ühinemiseelse abi komitee, millele on osutatud nõukogu määruse 
(EÜ) nr 1085/2006 artikli 14 lõikes 1.  
F. IPARDi järelhindamine  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 seoses IPARDi programmi rakendamisega 
Horvaatia jaoks, võivad komisjoni määruse (EÜ) nr 718/2007 artiklis 191 ettenähtud järelhindamisega seotud kulud olla 
uue asjaomase määruse raames abikõlblikud tehnilise abi meetme raames.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/87  
( 1 ) ELT L 170, 29.6.2007, lk 1.
G. Põllumajandusettevõtete ajakohastamine  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 võib Horvaatia puhul põllumajandusettevõ ­
tete ajakohastamiseks ette nähtud toetuse ülemmäär olla 75 % abikõlblike investeeringute summast kõige rohkem nelja 
aasta pikkuse ajavahemiku jooksul alates ühinemiskuupäevast, selleks et rakendada nõukogu 12. detsembri 1991. aasta 
direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) (  1 ) vastavalt nimetatud 
direktiivi artikli 3 lõikele 2 ja artikli 5 lõikele 1.  
H. Nõuetele vastavus  
Maaelu arengu õiguslikus raamistikus programmitöö perioodiks 2014–2020 täidetakse Horvaatia puhul nimetatud 
programmitöö perioodile kohaldatavaid nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 II lisas osutatud kohustuslikke majandamis ­
nõudeid vastavalt järgmisele ajakavale: II lisa punktis A osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014; II lisa punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016; II lisa punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 
1. jaanuarist 2018.  
VII LISA  
Horvaatia Vabariigi poolt ühinemisläbirääkimiste käigus võetud konkreetsed kohustused (osutatud ühinemisakti 
artikli 36 lõike 1 teises lõigus)  
1. Jätkuvalt tagada kohtusüsteemi reformistrateegia ja tegevuskava tõhus rakendamine.  
2. Jätkuvalt tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust, vastutust, erapooletust ja professionaalsust.  
3. Jätkuvalt parandada kohtusüsteemi tõhusust.  
4. Jätkuvalt parandada kohalike sõjakuritegude menetlemist.  
5. Jätkuvalt tagada märkimisväärsed tulemused, mis on saadud kõikidel tasanditel esineva organiseeritud kuritegevuse ja 
korruptsiooni juhtumite, sealhulgas kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni juhtumite tõhusal, tulemuslikul ja 
erapooletul uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja neid käsitlevate kohtuotsuste tegemisel, sealhulgas sellistes 
tundlikes valdkondades nagu riigihanked.  
6. Jätkuvalt parandada tulemusi, mis on saavutatud tugevdatud ennetusmeetmete kehtestamisel korruptsiooni ja huvide 
konflikti vastu võitlemiseks.  
7. Jätkuvalt tugevdada vähemuste kaitset, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti (CARNM) 
tõhusa rakendamise kaudu.  
8. Jätkuvalt käsitleda pagulaste tagasipöördumisega seotud lahendamata küsimusi.  
9. Jätkuvalt parandada inimõiguste kaitset.
 
10. Jätkuvalt teha täiel määral koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga.ET L 112/88 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 375, 31.12.1991, lk 1.
VIII LISA  
Horvaatia Vabariigi poolt võetud kohustused seoses Horvaatia laevaehitustööstuse restruktureerimisega 
(osutatud ühinemisakti artikli 36 lõike 1 kolmandas lõigus) 
Restruktureerimine viiakse läbi järgmistes laevaehitusettevõtjates (edaspidi „ettevõtjad”):  
— Brodogra đevna industrija 3. MAJ dioni čko društvo, Rijeka (edaspidi „3. MAJ”)  
— BRODOTROGIR d.d., Trogir (edaspidi „Brodotrogir”)  
— BRODOGRA ĐEVNA INDUSTRIJA SPLIT, dioni čko društvo, Split (edaspidi „Brodosplit”)  
— BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE SPECIJALNIH OBJEKATA društvo s ograni čenom odgovornošć u, Split (edaspidi 
„BSO”)  
— BRODOGRADILIŠTE KRALJEVICA dioni čko društvo za izgradnju i popravak brodova, Kraljevica (edaspidi „Kraljevi ­
ca”). 
Horvaatia andis lubaduse viia läbi nende ettevõtjate restruktureerimine, erastades need võistleva pakkumismenetluse alusel. 
Pakkujad on nende ettevõtjate restruktureerimiskavad esitanud ning Horvaatia konkurentsiamet ja komisjon on need 
heaks kiitnud. Restruktureerimiskavad lisatakse Horvaatia ja ettevõtjate ostjate vahel sõlmitavatele erastamislepingutele.  
Iga ettevõtja kohta esitatud restruktureerimiskavas on sätestatud järgmised põhitingimused, millest restruktureerimise 
käigus tuleb kinni pidada.  
— Kogu nendele ettevõtjatele alates 1. märtsist 2006 antud riigiabi tuleb käsitleda restruktureerimisabina. Ettevõtjad 
peavad restruktureerimiskavasse omavahenditest panustama reaalse omaosaluse, mis moodustab vähemalt 40 % restruktureerimiskuludest ega sisalda riigiabi.  
— Ettevõtjate üldist tootmisvõimsust tuleb 1. juuni 2011. aasta tasemega võrreldes vähendada 471 324 CGTlt (kom ­
penseeritud kogumahutavus) 372 346 CGT-le. Ettevõtjad vähendavad oma tootmisvõimsust hiljemalt 12 kuu 
möödumisel erastamislepingu allkirjastamisest. Võimsuse vähendamiseks suletakse lõplikult ellinguid, määratakse 
ellingute kasutamisalaks üksnes sõjaotstarbeline tootmine ELi toimimise lepingu artikli 346 tähenduses ja/või vähen ­
datakse ettevõtja pindala. CGT (kompenseeritud kogumahutavus) on asjaomaste OECD eeskirjade kohaselt toodangu arvutamiseks kasutatav ühik.  
— Ettevõtjate aastane kogutoodang võib olla maksimaalselt 323 600 CGT kümneaastase ajavahemiku jooksul, mis algab 
1. jaanuaril 2011. Ettevõtjate toodang ei tohi ületada järgmisi tasemeid (
 1 ): 
— 3. MAJ: 109 570 CGT  
— Brodotrogir: 54 955 CGT  
— Brodosplit ja BSO: 132 078 CGT  
— Kraljevica: 26 997 CGT  
Ettevõtjad võivad kokku leppida nende individuaalse toodangu ülempiiri muutmises. Nad võivad õiguslikult siduvate 
lepingute abil täpselt sätestada, millise osa oma individuaalsest tootmiskvoodist (väljendatuna CGTdes) nad üksteisele 
loovutavad. Seejuures tuleb kinni pidada aastase kogutoodangu ülempiirist 323 600 CGTd.  
— Restruktureerimiskavades sätestatakse ka muud meetmed, mida ettevõtjad rakendavad, et tagada elujõulisuse taas ­
tamine pikemas perspektiivis.  
Edaspidi kavadesse tehtavad muudatused peavad olema kooskõlas eespool nimetatud põhitingimustega, millest restruk ­
tureerimise käigus tuleb kinni pidada, ning need tuleb esitada komisjonile heakskiitmiseks.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/89  
( 1 ) Iga ettevõtja aastane toodang arvutatakse järgmiselt: laeva tootmise alguseks loetakse metallilõikuse alustamiseks kavandatud  päev ning 
tootmise lõpuks loetakse ostjaga sõlmitud lepingus sätestatud laeva ka vandatav tarnepäev (või eeldatav lõpetamata laeva tarnepä ev, kui 
laeva tootmine on jagatud kahe ettevõtja vahel). Toodetava laeva kompenseeritud kogumahutavus jaotatakse lineaarselt tootmisper ioodi 
aastate vahel. Konkreetse aasta kogutoodang on selle aasta jooksul toodetud kompenseeritud kogumahutavuse näitajate summa.
Ettevõtjatele ei anta uut päästmis- või restruktureerimisabi enne vähemalt kümne aasta möödumist erastamislepingu 
allkirjastamisest. Horvaatia ühinemisel nõuab komisjon Horvaatialt tagasi käesoleva sättega vastuolus antud päästmis- 
või restruktureerimisabi ja kogunenud intressid.  
Horvaatia konkurentsiameti ja komisjoni poolt heaks kiidetud restruktureerimiskavad lisatakse Horvaatia ja ettevõtjate 
ostjate vahel sõlmitavatele erastamislepingutele. Erastamislepingud tuleb esitada komisjonile heakskiitmiseks ja allkirjastada enne Horvaatia ühinemist.  
Komisjon jälgib tähelepanelikult restruktureerimiskavade rakendamist ning kooskõla käesolevas lisas sätestatud tingimus ­
tega, millega reguleeritakse riigiabi taset, omaosalust, tootmisvõimsuse vähendamist, tootmisvõimsuse ülempiiri ning ettevõtja elujõulisuse taastamise tagamiseks võetavaid meetmeid.  
Selline kontroll viiakse läbi restruktureerimisperioodi igal aastal. Horvaatia täidab täielikult jälgimiskorraldust. Täpsemalt:  
— Horvaatia esitab komisjonile kuni restruktureerimisperioodi lõpuni hiljemalt iga aasta 15. jaanuaril ja 15. juulil kuue 
kuu aruanded abi saavate äriühingute restruktureerimise kohta;  
— aruanded sisaldavad kogu teavet, mis on vajalik selleks, et kontrollida restruktureerimisprotsessi, omaosalust, tootmis ­
võimsuse vähendamist, tootmisvõimsuse ülempiiri ning ettevõtja elujõulisuse taastamise tagamiseks võetavaid meet ­
meid;  
— Horvaatia esitab 2020. aasta lõpuni hiljemalt iga aasta 15. juuliks aruande restruktureerimisel olevate ettevõtjate 
aastase toodangu kohta;  
— Horvaatia kohustab äriühinguid avaldama kõik asjakohased andmed, mida muudel juhtudel võidakse pidada konfi ­
dentsiaalseks. Komisjon tagab, et konkreetse ettevõtja kohta käivat konfidentsiaalset teavet ei avaldata.  
Komisjon võib igal ajal otsustada volitada sõltumatut eksperti hindama jälgimistulemusi, tegema vajalikke uurimisi ning 
esitama tulemused komisjonile. Horvaatia teeb komisjoni määratud sõltumatu eksperdiga täielikult koostööd ning tagab, 
et eksperdil on täielik juurdepääs kogu teabele, mida ta vajab komisjonilt saadud ülesannete täitmiseks.  
Horvaatia ühinemisel nõuab komisjon Horvaatialt tagasi kogu konkreetsele ettevõtjale pärast 1. märtsi 2006 antud 
päästmis- või restruktureerimisabi ja kogunenud intressid, kui:  
— äriühingu kohta sõlmitud erastamisleping ei ole veel sõlmitud või see ei sisalda täielikult Horvaatia konkurentsiameti ja 
komisjoni poolt heaks kiidetud restruktureerimiskavas sätestatud tingimusi või  
— ettevõtja ei ole omavahenditest panustanud reaalset omaosalust, mis moodustab vähemalt 40 % restruktureerimisku ­
ludest ega sisalda riigiabi, või  
— üldist tootmisvõimsust ei ole 12 kuu jooksul alates erastamislepingu allkirjastamisest vähendatud. Sellisel juhul 
nõutakse abi tagasimaksmist ainult neilt ettevõtjatelt, kes ei ole saavutanud järgmist individuaalset toodangu ülempiiri 
vähendamist:  
— 3. MAJ: 46 543 CGT võrra  
— Brodotrogir: 15 101 CGT võrra  
— Brodosplit ja BSO: 29 611 CGT võrra  
— Kraljevica: 9 636 CGT võrra või
 
— ajavahemikus 2011–2020 ületatakse mõnel aastal ettevõtjate üldise tootmisvõimsuse ülempiiri (323 600 CGTd). Sel 
juhul nõutakse abi tagasimaksmist neilt ettevõtjatelt, kes on ületanud oma individuaalset toodangu ülempiiri (või teise 
laevaehitusettevõtjaga sõlmitud õiguslikult siduva lepinguga muudetud ülempiiri).ET L 112/90 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012
IX LISA  
Horvaatia Vabariigi poolt võetud kohustused seoses Horvaatia terasesektori restruktureerimisega (osutatud 
ühinemisakti artikli 36 lõike 1 kolmandas lõigus)  
Horvaatia teatas 23. mai 2011. aasta kuupäevaga kirjas komisjonile, et terasetootja CMC Sisak d.o.o. on aktsepteerinud 
oma võlga ajavahemikul 1. märts 2002 – 28. veebruar 2007 ettevõtjale antud restruktureerimisabi ning kogunenud 
intressi ulatuses (  1 ). Saadud riigiabi suurus ilma kogunenud intressita on 19 117 572,36 HRK.  
Kui CMC Sisak d.o.o. ei ole kogu abisummat ja kogunenud intressi Horvaatia ühinemise kuupäevaks tagasi maksnud, 
nõuab komisjon Horvaatialt tagasi ettevõtjale alates 1. märtsist 2006 antud päästmis- ja restruktureerimisabi ning 
kogunenud intressi.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/91  
( 1 ) Arvutatakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) n r 
659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (ELT L 140, 30.4.2004, lk . 1), 
mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1125/2009 (ELT L 308, 24.11.2009, lk 5), artiklitele 9 kuni 11.
PROTOKOLL  
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli alusel välja antud lubatud koguse ühikute 
võimaliku ühekordse Horvaatiale ülekandmise teatava korra ning sellega seotud kompenseerimise 
kohta  
KÕRGED KONVENTSIOONIOSALISED,  
MÄRKIDES, et võttes arvesse Horvaatiat mõjutanud konkreetseid ajaloolisi asjaolusid on kokku lepitud valmisolekus 
abistada Horvaatiat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli („Kyoto protokoll”) kohaselt välja antud 
lubatud koguse ühikute võimaliku ühekordse ülekandmisega,  
MÄRKIDES, et selline ülekandmine on ühekordne ega loo pretsedenti ning on seotud Horvaatia ainulaadse ja erandliku 
olukorraga,  
RÕHUTADES, et kõnealuse ülekandmise kompenseerimiseks tuleb Horvaatial kohandada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
23. aprilli 2009. aasta otsuse nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitko ­
guste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020) (  1 ) kohaseid 
kohustusi, et keskkonnaalase terviklikkuse tagamiseks vältida liidu ja Horvaatia saastekvootide koguhulga suurenemist aastani 2020,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISTES SÄTETES:
 
I OSA 
ÜLEKANDMINE  
Artikkel 1 
Käesolevat osa kohaldatakse teatud hulga Kyoto protokolli 
kohaselt välja antud lubatud koguse ühikute võimaliku 
ühekordse Horvaatiale ülekandmisega seotud meetmetele.  
Artikkel 2 
Ülekandmist ei toimu, kui Horvaatia ei võta enne ÜRO klii ­
mamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC ) Durbani konve ­
rentsi (28. november – 9. detsember 2011) tagasi Kyoto proto ­
kolli täitmist kontrolliva komitee otsuse edasikaebamist, tehes 
seda kooskõlas edasikaebamise tagasivõtmist reguleerivate asja ­
kohaste eeskirjade ja tähtaegadega.  
Ülekandmine sõltub sellest, kas UNFCCCi ekspertide töörühm 
leiab pärast üleminekuperioodi, et Horvaatia ei ole täitnud oma Kyoto protokolli artikli 3 järgseid kohustusi.  
Ülekandmist ei toimu, kui Horvaatia ei ole oma Kyoto proto ­
kolli artikli 3 järgsete kohustuste täitmiseks teinud kõiki mõist ­
likke jõupingutusi, sealhulgas täielikult ära kasutanud maakasu ­
tuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seonduvate heitko ­
guste neeldumise ühikuid.  Artikkel 3  
Otsus lubatud koguse ühikute ülekandmiseks võetakse vastu 
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. 
aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad 
ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kont ­
rolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvo ­
lituste teostamise suhtes) (
 2 ) artiklis 5 osutatud kontrollimenet ­
lusele. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse 
kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli 
rakendamise süsteemi kohta) (
 3 ) artikli 9 alusel asutatud klii ­
mamuutuste komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 
Otsust ei võeta vastu juhul, kui arvamust ei esitata.  
Ülekantavad lubatud koguse ühikud võetakse komisjoni 
14. detsembri 2006. aasta otsuse 2006/944/EÜ (millega määra ­
takse vastavalt nõukogu otsusele 2002/358/EÜ ja Kyoto proto ­
kolli kohaselt kindlaks Euroopa Ühendusele ja selle liikmesrii ­
kidele eraldatud vastavad heitkoguste tasemed ) (  4 ) artiklis 2 
osutatud lubatud koguse ühikute kogusest.  
Kokku on lubatud üle kanda kuni 7 000 000 lubatud koguse 
ühikut.ET L 112/92 Euroopa Liidu Teataja 24.4.2012  
( 1 ) ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.  ( 2 ) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.  
( 3 ) ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.  
( 4 ) ELT L 358, 16.12.2006, lk 87. Muudetud komisjoni otsusega 
2010/778/EL (ELT L 332, 16.12.2010, lk 41).
II OSA  
KOMPENSEERIMINE  
Artikkel 4  
Käesolev osa reguleerib Horvaatia poolset kompenseerimist 
juhul, kui lubatud koguse ühikud I osa sätete kohaselt üle 
kantakse.  
Artikkel 5 
1. Horvaatia kompenseerib temale üle kantud lubatud koguse 
ühikud, kohandades vastavalt käesolevale artiklile oma Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsusest nr 406/2009/EÜ tulenevaid 
kohustusi.  Eelkõige sätestab käesolev artikkel, et ülekantud lubatud koguse 
ühikute koguse võrra, väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalen ­
dina tonnides, vähendatakse Horvaatia iga-aastast saastekvooti, 
mis määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2.
 
2. Komisjon avaldab lõikes 1 sätestatud vähendamise tule ­
musel saadud Horvaatia iga-aastase saastekvoodi.ET 24.4.2012 Euroopa Liidu Teataja L 112/93