ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikkel I-60

Vabatahtlik väljaastumine liidust

1. Iga liikmesriik võib otsustada vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele liidust välja astuda.

2. Liikmesriik, kes otsustab välja astuda, teatab oma kavatsusest Euroopa Ülemkogule. Euroopa Ülemkogult saadud suuniste kohaselt räägib liit selle riigiga läbi ja sõlmib lepingu, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord, võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku. Kõnealuse lepingu üle peetakse läbirääkimisi kooskõlas artikli I-325 lõikega 3. Selle sõlmib nõukogu, tehes otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist.

3. Põhiseaduse kohaldamine kõnealuse liikmesriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumisel kahe aasta möödumisel lõikes 2 osutatud teatest, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel kõnealuse liikmesriigiga ei otsusta ühehäälselt seda ajavahemikku pikendada.

4. Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel väljaastuvat liikmesriiki esindav Euroopa Ülemkogu ja nõukogu liige ei osale seda liikmesriiki puudutavatel Euroopa Ülemkogu või nõukogu aruteludel ja Euroopa otsuste tegemisel.

Kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse nõukogu liikmete vähemalt 72 %-lise häälteenamusena tingimusel, et nad esindavad osalevaid liikmesriike, mis hõlmavad kokku vähemalt 65 % nende riikide elanikkonnast.

5. Kui liidust välja astunud riik avaldab soovi uuesti liitu astuda, menetletakse tema taotlust artiklis I-58 osutatud korras.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 2. jagu — Liidu nõuandvad organid - 4. jagu — Liidu institutsioone, organeid ja asutusi käsitlevad ühissätted - Artikkel III-401



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0173 - 0173



Artikkel III-401 Nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga õigusakte, mis panevad rahalise kohustuse muudele isikutele peale liikmesriikide, saab pöörata täitmisele. Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riigi asutus, kelle iga liikmesriigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb. Kui need formaalsused on asjassepuutuva poole avalduse põhjal täidetud, võib nimetatud pool taotleda täitmist, saates küsimuse kooskõlas siseriiklike õigusaktidega otse pädevale asutusele. Täitmist võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjassepuutuva riigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - IV OSA — ÜLD- JA LÕPPSÄTTED - Artikkel IV-445



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0190 - 0191



Artikkel IV-445 Liidu sisepoliitika ja -meetmete lihtsustatud läbivaatamismenetlus 1. Iga liikmesriigi valitsus, Euroopa Parlament või komisjon võib esitada Euroopa Ülemkogule ettepanekuid liidu sisepoliitikaid ja -meetmeid käsitlevate III osa III jaotise sätete täielikuks või osaliseks muutmiseks. 2. Euroopa Ülemkogu võib vastu võtta III osa III jaotise sätteid täielikult või osaliselt muutva Euroopa otsuse. Euroopa Ülemkogu teeb otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja komisjoniga ning institutsiooniliste muudatuste korral rahandusvaldkonnas Euroopa Keskpangaga. Selline Euroopa otsus jõustub pärast selle heakskiitmist liikmesriikide poolt kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega. 3. Lõikes 2 osutatud Euroopa otsus ei või suurendada käesoleva lepinguga liidule omistatud pädevust. --------------------------------------------------
Artikkel III-162

Siseturul või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt on keelatud kui siseturuga kokkusobimatu, niivõrd kui see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Sellised kuritarvitused võivad seisneda eelkõige:

a) ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste tehingutingimuste otseses või kaudses kehtestamises;

b) toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramises tarbijate kahjuks;

c) erinevate tingimuste rakendamises võrdväärsete tehingute puhul, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

d) selles, et lepingu sõlmimise eeltingimuseks seatakse teise poole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.

--------------------------------------------------
12004V259

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - IV PEATÜKK — VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA - 1. jagu — Üldsätted - Artikkel III-259



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0113 - 0113
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - VII JAOTIS — LIIDU RAHANDUS - Artikkel I-53



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0036 - 0037



Artikkel I-53 Eelarve- ja finantspõhimõtted 1. Kõik liidu tulu- ja kuluartiklid võetakse arvesse igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja näidatakse ära liidu eelarves vastavalt III osale. 2. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 3. Eelarves näidatud kulud kinnitatakse aastaseks eelarveperioodiks vastavalt artiklis III-412 osutatud Euroopa seadusele. 4. Eelarves näidatud kulutuste tegemiseks on vaja eelnevalt vastu võtta juriidiliselt siduv liidu õigusakt, mis annab õigusliku aluse liidu tegevusele ja asjakohase kulutuse tegemisele vastavalt artiklis III-412 osutatud Euroopa seadusele, välja arvatud selles ettenähtud erandid. 5. Eelarvedistsipliinist kinnipidamiseks ei võta liit vastu ühtegi õigusakti, mis võib eelarvet märgatavalt mõjutada, sealjuures tagamata, et sellisest aktist tulenevat kulu saab rahastada liidu omavahendite piires ja kooskõlas artiklis I-55 osutatud mitmeaastase finantsraamistikuga. 6. Eelarvet täidetakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Liikmesriigid teevad liiduga koostööd, et tagada eelarvesse kavandatud assigneeringute kasutamine kooskõlas selle põhimõttega. 7. Liit ja liikmesriigid võitlevad pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu kooskõlas artikliga III-415. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - I JAOTIS — ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED - Artikkel III-116



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0055 - 0055



Artikkel III-116 Kõigi käesolevas osas osutatud meetmete puhul on liidu eesmärk naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - II JAOTIS — VABADUSED - Artikkel II-66



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0043 - 0043



Artikkel II-66 Õigus vabadusele ja turvalisusele Igaühel on õigus isikuvabadusele ja turvalisusele. --------------------------------------------------
35. PROTOKOLL EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU KEHTIVUSE LÕPPEMISE FINANTSTAGAJÄRGEDE NING SÖE JA TERASE TEADUSFONDI KOHTA

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

MEELDE TULETADES, et kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varad ja kohustused 23. juuli 2002. aasta seisuga anti 24. juuli 2002 üle Euroopa Ühendusele;

VÕTTES ARVESSE soovi kasutada neid rahalisi vahendeid teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites ning seetõttu vajadust näha sellega seoses ette teatavad erieeskirjad,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises sätetes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule:

Artikkel 1

1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varade ja kohustuste netoväärtus, nagu see kajastub Euroopa Söe- ja Teraseühenduse 23. juuli 2002 bilansis, võttes arvesse likvideerimisoperatsioonidest tingitud võimalikke juurde- või mahaarvamisi, loetakse söe- ja terasetööstusega seotud sektorites tehtavateks teadusuuringuteks mõeldud liidu varadeks, mida nimetatakse "likvideeritavaks Euroopa Söe- ja Teraseühenduseks". Likvideerimise lõpuleviimisel nimetatakse neid "söe ja terase teadusfondi varadeks".

2. "Söe ja terase teadusfondiks" nimetatavatest varadest saadavat tulu kasutatakse üksnes väljaspool teadusuuringute raamprogrammi toimuvateks teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites vastavalt käesoleva protokollile ja selle alusel vastuvõetud aktidele.

Artikkel 2

1. Nõukogu Euroopa seadusega nähakse ette käesoleva protokolli rakendamiseks vajalikud sätted, sealhulgas olulised põhimõtted. Nõukogu teeb otsuse pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

2. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa määrused või otsused, mis kehtestavad söe ja terase teadusfondi varade haldamist käsitlevad mitmeaastased finantssuunised ning söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammide tehnilised suunised. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 3

Kui käesolevas protokollis ja selle põhjal vastuvõetud aktides ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse põhiseadust.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - V JAOTIS — LIIDU VÄLISTEGEVUS - I PEATÜKK — ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED - Artikkel III-293



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0132 - 0133



Artikkel III-293 1. Euroopa Ülemkogu määratleb artiklis III-292 osutatud põhimõtete ja eesmärkide põhjal liidu strateegilised huvid ja eesmärgid. Euroopa Ülemkogu Euroopa otsused liidu strateegiliste huvide ja eesmärkide kohta on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ja liidu välistegevuse teiste valdkondadega. Need otsused võivad puudutada liidu suhteid teatava riigi või piirkonnaga või käsitleda mingit teemat. Otsustes määratakse kindlaks nende kestus ja vahendid, mis liidul ja liikmesriikidel tuleb kättesaadavaks teha. Euroopa Ülemkogu teeb otsused ühehäälselt nõukogu soovituse põhjal, mille viimane võtab vastu igas valdkonnas selleks ettenähtud korras. Euroopa Ülemkogu Euroopa otsuseid rakendatakse kooskõlas põhiseaduses sätestatud menetlustega. 2. Liidu välisminister ühise välis- ja julgeolekupoliitika osas ning komisjon muude välistegevuse valdkondade osas võivad teha nõukogule ühisettepanekuid. --------------------------------------------------
Artikkel III-136

1. Euroopa seaduse või raamseadusega kehtestatakse sotsiaalkindlustuse valdkonnas meetmeid, mis on vajalikud töötajate liikumisvabaduse tagamiseks, võttes kasutusele süsteemi, mis kindlustab võõrtöötajatele ja teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende ülalpeetavatele:

a) kõigi eri riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavate perioodide kokkuliitmise, et omandada ja säilitada õigus saada hüvitisi ja arvutada hüvitiste suurus;

b) hüvitiste maksmise isikutele, kes elavad liikmesriigi territooriumil.

2. Kui nõukogu liige leiab, et lõikes 1 osutatud Euroopa seaduse või raamseaduse eelnõu mõjutaks tema sotsiaalkindlustussüsteemi aluspõhimõtteid, kaasa arvatud selle kohaldamisala, kulu- või finantsstruktuuri, või mõjutaks selle süsteemi finantstasakaalu, võib ta nõuda, et küsimus esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul peatatakse artiklis III-396 osutatud menetlus. Pärast arutelu ja nelja kuu jooksul pärast kõnealuse menetluse peatamist Euroopa Ülemkogu:

a) saadab eelnõu tagasi nõukogule, jätkab artiklis III-396 osutatud menetlust või

b) taotleb, et komisjon esitaks uue ettepaneku; sellisel juhul ei loeta algselt esitatud õigusakti vastuvõetuks.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - I JAOTIS — VÄÄRIKUS - Artikkel II-63



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0042 - 0042



Artikkel II-63 Õigus isikupuutumatusele 1. Igaühel on õigus kehalisele ja vaimsele puutumatusele. 2. Meditsiini ja bioloogia valdkonnas tuleb eelkõige austada järgmisi nõudeid ja keelde: a) asjaomase isiku vaba ja teadliku nõusoleku, mis on antud seaduses ettenähtud korra kohaselt, nõue, b) eugeeniliste, eelkõige isikute valikuga seotud toimingute keeld, c) inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise keeld, d) inimeste reproduktiivse kloonimise keeld. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 9. jagu — Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos - Artikkel III-250



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0110 - 0110



Artikkel III-250 1. Liit ja liikmesriigid kooskõlastavad oma teadusuuringud ja tehnoloogia arendamise, et tagada liikmesriikide poliitika ja liidu poliitika vastastikune sobivus. 2. Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega teha kasulikke algatusi, et edendada lõikes 1 märgitud kooskõlastamist, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist, valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 1. jagu — Siseturu rajamine ja toimimine - Artikkel III-132



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0058 - 0059



Artikkel III-132 Kui artiklites III-131 ja III-436 märgitud asjaoludel võetud meetmetest tulenevalt moonutatakse siseturul konkurentsitingimusi, uurib komisjon koos asjaomase liikmesriigiga, kuidas nimetatud meetmed viia vastavusse põhiseaduses sätestatud eeskirjadega. Erandina artiklites III-360 ja III-361 sätestatud menetlusest võib komisjon või iga liikmesriik anda asja otse Euroopa Kohtusse, kui komisjon või liikmesriik on arvamusel, et mõni teine liikmesriik kasutab ebaõigesti artiklites III-131 ja III-436 ettenähtud volitusi. Euroopa Kohus teeb oma otsuse kinnisel istungil. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 9. jagu — Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos - Artikkel III-254



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0111 - 0112



Artikkel III-254 1. Teaduse ja tehnika progressi ning tööstuse konkurentsivõime edendamiseks, samuti oma poliitika elluviimiseks koostab liit Euroopa kosmosepoliitika. Selleks võib ta edendada ühiseid algatusi, toetada teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist ning koordineerida kosmose uurimiseks ja kasutamiseks vajalikke jõupingutusi. 2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks kehtestatakse Euroopa seaduse või raamseadusega vajalikud meetmed, mis võidakse ellu viia Euroopa kosmoseprogrammi kujul. 3. Liit loob Euroopa Kosmoseagentuuriga vajalikud kontaktid. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - IV JAOTIS — ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE ASSOTSIEERIMINE - Artikkel III-290



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0131 - 0131



Artikkel III-290 Järgides rahvatervist, avalikku julgeolekut ja avalikku korda puudutavaid sätteid, reguleeritakse nende maade ja territooriumide töötajate liikumisvabadus liikmesriikide piires ning liikmesriikide töötajate liikumisvabadus nende maade ja territooriumide piires õigusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikliga III-291. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - I JAOTIS — LIIDU MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID - Artikkel I-8



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0013 - 0013



Artikkel I-8 Liidu sümbolid Liidu lipp on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring sinisel taustal. Liidu hümni aluseks on "Ood rõõmule" Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast. Liidu juhtlause: "Ühinenud mitmekesisuses". Liidu rahaühik on euro. Euroopa päeva tähistatakse kogu liidus 9. mail. --------------------------------------------------
12004V144

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 2. jagu — Isikute ja teenuste vaba liikumine - 3. alajagu — Teenuste osutamise vabadus - Artikkel III-144



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0063 - 0063
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 4.Deklaratsioon artikli I-24 lõike 7 kohta seoses nõukogu eesistumise teostamist käsitleva Euroopa Ülemkogu otsusega



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0420 - 0421



4. Deklaratsioon artikli I-24 lõike 7 kohta seoses nõukogu eesistumise teostamist käsitleva Euroopa Ülemkogu otsusega Konverents deklareerib, et Euroopa Ülemkogu peaks alustama nõukogu eesistumise teostamist käsitleva otsuse rakenduskorda kehtestava Euroopa otsuse ettevalmistamist niipea, kui Euroopa põhiseaduse leping on alla kirjutatud, ning andma oma poliitilise heakskiidu kuue kuu jooksul. Otsuse eelnõu on sätestatud allpool: EUROOPA ÜLEMKOGU EUROOPA OTSUSE EELNÕU NÕUKOGU EESISTUMISE TEOSTAMISE KOHTA Artikkel 1 1. Nõukogu, välja arvatud välisasjade nõukogu koosseisude, eesistujad on 18-kuulise perioodi vältel eelnevalt määratud kolmest liikmesriigist koosnevad rühmad. Rühmad koostatakse liikmesriikide vahelise võrdse rotatsiooni alusel, võttes arvesse nende liikmesriikide mitmekesisust ja geograafilist tasakaalu liidus. 2. Iga kõnealuse rühma liige on kordamööda iga nõukogu, välja arvatud välisasjade nõukogu koosseisu, eesistujaks ühe kuuekuulise perioodi. Teised rühma liikmed abistavad eesistujat kõigis tema kohustustes ühise programmi alusel. Rühma liikmed võivad omavahel otsustada kohaldada teistsugust korda. Artikkel 2 Liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitee eesistuja on selle liikmesriigi esindaja, kes on üldasjade nõukogu eesistujaks. Poliitika- ja julgeolekukomitee eesistuja on liidu välisministri esindaja. Nõukogu eri koosseisude, välja arvatud välisasjade nõukogu koosseisu ettevalmistusorganeid juhatab kõnealuse organiga seotud koosseisu eesistujaks oleva rühma liige, välja arvatud juhul, kui vastavalt artiklile 4 otsustatakse teisiti. Artikkel 3 Üldasjade nõukogu tagab koostöös komisjoniga nõukogu eri koosseisude kooskõlastatud ja jätkuva töö mitmeaastaste programmide raames. Eesistujaks olev liikmesriik võtab nõukogu peasekretariaadi abiga kõik vajalikud meetmed nõukogu töö korraldamiseks ja tõrgeteta toimimiseks. Artikkel 4 Nõukogu võtab vastu Euroopa otsuse, mis sätestab meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 5. alajagu — Euroopa Liidu Kohus - Artikkel III-372



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0162 - 0162



Artikkel III-372 Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuuluvad liidu ning tema ametnike ja muude teenistujate vahelised vaidlused neis piirides ja neil tingimustel, mis on kindlaks määratud ametnike personalieeskirjades või liidu muude teenistujate teenistustingimustes. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 7. jagu — Ühissätted - Artikkel III-175



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0075 - 0075



Artikkel III-175 1. Kui on alust eeldada, et liikmesriigi õigus- või haldusnormi vastuvõtmine või muutmine võib põhjustada artiklis III-174 märgitud moonutusi, konsulteerib õigus-või haldusnormi vastu võtta kavatsev liikmesriik komisjoniga. Olles konsulteerinud liikmesriikidega, soovitab komisjon asjassepuutuvatele riikidele kõnesoleva moonutuse vältimiseks kohaseid meetmeid. 2. Kui mõni liikmesriik, soovides kehtestada või muuta oma õigus- või haldusnorme, ei täida temale adresseeritud komisjoni soovitust, ei pea teised liikmesriigid artiklist III-174 lähtudes oma õigus- või haldusnorme sellise moonutuse kõrvaldamiseks muutma. Kui komisjoni soovitust eiranud liikmesriik põhjustab moonutuse ainult endale, siis artiklit III-174 ei kohaldata. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - II JAOTIS — VABADUSED - Artikkel II-77



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0045 - 0045



Artikkel II-77 Õigus omandile 1. Igaühel on õigus vallata, kasutada, käsutada ja pärandada oma seaduslikul teel saadud omandit. Kelleltki ei tohi tema omandit ära võtta muidu kui üldistes huvides ja seaduses ettenähtud juhtudel ja tingimustel ning õigeaegse ja õiglase hüvituse eest. Omandi kasutamist võib reguleerida seadusega niivõrd, kui see on vajalik üldistes huvides. 2. Intellektuaalomandit kaitstakse. --------------------------------------------------
PREAMBUL

Euroopa rahvad on üha tihedamat omavahelist liitu luues otsustanud jagada rahulikku, ühistele väärtustele rajatud tulevikku.

Liit teadvustab oma vaimset ja moraalset pärandit ning rajaneb inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel; liidu aluseks on demokraatia ning õigusriigi põhimõte. Liidu kodakondsuse kehtestamise ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisega seab liit üksikisiku oma tegevuse keskmesse.

Liit toetab nende ühiste väärtuste säilitamist ja arendamist, austades samal ajal Euroopa rahvaste kultuuride ja tavade mitmekesisust, samuti liikmesriikide riiklikku identiteeti ning nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi asutuste korraldust; liit püüab edendada tasakaalustatud ja säästvat arengut ning tagada inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise ja asutamisvabaduse.

Selleks on ühiskonna muutust, sotsiaalset progressi ning teaduse ja tehnika arengut silmas pidades vaja tugevdada põhiõiguste kaitset, tuues need hartas selgemini esile.

Käesoleva hartaga kinnitatakse liidu pädevuse ja ülesannete ning subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt õigusi, mis tulenevad eelkõige liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ja rahvusvahelistest kohustustest, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, liidu ja Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud sotsiaalhartadest ning Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikast. Seoses sellega võtavad liidu ja liikmesriikide kohtud harta tõlgendamisel asjakohaselt arvesse selgitusi, mis valmistati ette harta eelnõu koostanud konvendi presiidiumi järelevalve all ning mida uuendati Euroopa Konvendi presiidiumi vastutusel.

Nende õigustega kaasnevad vastutus ning kohustused teiste inimeste, inimühiskonna ja tulevaste põlvkondade ees.

Seepärast tunnustab liit järgmisena esitatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid.

--------------------------------------------------