Euroopa ühenduse Asutamislepingu (Konsolideeritud versioon) - D. Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollid - Protokoll (nr 19) Euroopa Rahainstituudi põhikirja kohta (1992)



Euroopa Liidu Teataja C 321 E , 29/12/2006 Lk 0281 - 0292



Protokoll (nr 19) Euroopa Rahainstituudi põhikirja kohta (1992) KÕRGED LEPINGUOSALISED, SOOVIDES kinnitada Euroopa Rahainstituudi põhikirja, ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule. Artikkel 1 Asutamine ja nimetus 1.1. Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 117 asutatakse Euroopa Rahainstituut (ERI); ta täidab oma funktsioone ja tegutseb kooskõlas käesoleva lepingu ja käesoleva põhikirja sätetega. 1.2. ERI liikmeteks on liikmesriikide keskpangad (edaspidi "riikide keskpangad"). Käesoleva põhikirja seisukohalt loetakse Luksemburgi keskpangaks Institut monétaire luxembourgeois. 1.3. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 117 saadetakse nii juhatajate komitee kui ka Euroopa valuutakoostöö fond laiali. Kõik Euroopa valuutakoostöö fondi varad ja kohustused lähevad automaatselt üle ERIle. Artikkel 2 Eesmärgid ERI aitab kaasa majandus- ja rahaliidu kolmandale etapile üleminekuks vajalike tingimuste loomisele, eriti: - tugevdades rahapoliitika koordineerimist, et tagada hindade stabiilsus; - tehes ettevalmistusi, mis on vajalikud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) asutamiseks ning ühtse rahapoliitika elluviimiseks ja ühtse raha loomiseks kolmandal etapil; - jälgides eküü arengut. Artikkel 3 Üldpõhimõtted 3.1. ERI teostab talle käesoleva lepingu ja käesoleva põhikirjaga pandud ülesandeid ja funktsioone, ilma et see piiraks pädevate asutuste vastutust rahapoliitika teostamise eest vastavates liikmesriikides. 3.2. ERI toimib kooskõlas EKPS põhikirja artiklis 2 väljakuulutatud eesmärkide ja põhimõtetega. Artikkel 4 Esmased ülesanded 4.1. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 2 ERI: - tugevdab koostööd riikide keskpankade vahel; - tugevdab liikmesriikide rahapoliitika koordineerimist, et tagada hindade stabiilsus; - jälgib Euroopa Rahasüsteemi (ERS) funktsioneerimist; - peab konsultatsioone küsimustes, mis kuuluvad riikide keskpankade pädevusse ning mõjutavad rahaasutuste ja -turgude stabiilsust; - võtab üle Euroopa valuutakoostöö fondi ülesanded; eriti täidab ta artiklites 6.1–6.3 nimetatud funktsioone; - hõlbustab eküü kasutamist ning jälgib selle arengut, sealhulgas eküü kliiringarvelduste süsteemi tõrgeteta toimimist. Peale selle: - ERI peab regulaarseid konsultatsioone rahapoliitilise kursiga ja rahapoliitiliste vahendite kasutamisega seotud küsimustes; - seoses eelneva koordineerimisega konsulteerivad ERIga riikide rahandusorganid enne rahapoliitilise kursiga seotud otsuste langetamist. 4.2. Hiljemalt 31. detsembriks 1996 täpsustab ERI reguleeriva, organisatsioonilise ja logistilise raamistiku, mida EKPS vajab oma ülesannete täitmiseks kolmandal etapil kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega. Selle raamistiku esitab ERI nõukogu otsuse saamiseks EKPle viimase asutamise kuupäeval. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 3 ERI: - valmistab ette vahendid ja menetlused, mis on vajalikud ühtse rahapoliitika elluviimiseks kolmandal etapil; - soodustab vajaduse korral nende eeskirjade ja tavade ühtlustamist, mis reguleerivad tema pädevuses olevates valdkondades statistiliste andmete kogumist, koondamist ja levitamist; - töötab välja eeskirjad riikide keskpankade toiminguteks EKPS raames; - edendab välismaale tehtavate maksete tõhusust; - juhendab eküü pangatähtede tehnilist ettevalmistamist. Artikkel 5 Nõuandvad funktsioonid 5.1. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 4 võib ERI nõukogu sõnastada arvamusi ja soovitusi raha- ja vahetuskursipoliitika üldise orientatsiooni ning nendega seotud meetmete kohta, mida liikmesriigid on kasutusele võtnud. ERI võib esitada valitsustele ja nõukogule arvamusi ja soovitusi meetmete kohta, mis võiksid mõjutada ühenduse sisemist ja välist valuutaolukorda ning eriti Euroopa Rahasüsteemi toimimist. 5.2. ERI nõukogu võib samuti anda soovitusi liikmesriikide rahandusorganitele nende rahapoliitika elluviimise kohta. 5.3. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 6 konsulteerib nõukogu ERIga iga viimase pädevusse kuuluva ühenduse õigusakti eelnõu suhtes. Nendes piirides ja tingimustel, mis nõukogu on kvalifitseeritud häälteenamusega kehtestanud komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja ERIga, konsulteerivad liikmesriikide ametiasutused ERIga iga viimase pädevusse kuuluva õigusakti eelnõu suhtes, lähtudes eriti artiklist 4.2. 5.4. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 5 võib ERI otsustada oma arvamused ja soovitused avaldada. Artikkel 6 Operatsioonilised ja tehnilised funktsioonid 6.1. ERI: - tagab riikide keskpankade interventsioonidest ühenduse valuutade suhtes sugenevate positsioonide ning ühendusesiseste arvelduste mitmepoolseks muutmise; - haldab väga lühikese tähtajaga rahastamise mehhanismi, mis on ette nähtud Euroopa Majandusühenduse liikmesriikide keskpankade 1979. aasta 13. märtsi kokkuleppega, mis kehtestas Euroopa Rahasüsteemi töökorra (edaspidi "ERS kokkulepe"), ja lühitähtajaliste valuutatoetuste mehhanismi, mis on ette nähtud Euroopa Majandusühenduse liikmesriikide keskpankade 1970. aasta 9. veebruari muudetud kokkuleppega; - täidab funktsioone, millele on viidatud artiklis 11 nõukogu 24. juuni 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 1969/88 ühtse korra loomise kohta keskmise tähtajaga finantsabi andmisel liikmesriikide maksebilansside toetuseks. 6.2. ERIl on õigus saada riikide keskpankadest valuutareserve ja emiteerida selliste varade alusel eküüsid selleks, et rakendada ERS kokkulepet. ERI ja riikide keskpangad võivad neid eküüsid kasutada arveldusvahendina ning nende pankade ja ERI vahelistes tehingutes. ERI võtab käesoleva lõike rakendamiseks vajalikke haldusmeetmeid. 6.3. ERI võib anda kolmandate riikide rahandusorganitele ja rahvusvahelistele rahaasutustele eküü "muude omanike" staatuse ning määrata tingimused, mille kohaselt muud omanikud võivad eküüsid omandada, hallata ja kasutada. 6.4. Riikide keskpankade esindajana ja nende taotlusel on ERIl õigus hoida ja hallata nende välisvaluutareserve. Nende reservide kasumid ja kahjumid lähevad reservi hoiustanud riigi keskpanga arvele. Seda funktsiooni täidab ERI kahepoolsete lepingute alusel kooskõlas ERI otsuses kindlaksmääratud eeskirjadega. Need eeskirjad tagavad, et tehingud reservidega ei mõjuta ühegi liikmesriigi pädevate rahandusorganite raha- ja vahetuskursipoliitikat ning on kooskõlas ERI eesmärkidega ja ERS vahetuskursimehhanismi tõrgeteta toimimisega. Artikkel 7 Muud ülesanded 7.1. ERI esitab kord aastas nõukogule aruande kolmanda etapi ettevalmistamisest. Need aruanded sisaldavad hinnangut edusammude kohta, mis on saavutatud liikumisel konvergentsi poole ühenduses ning eriti käsitlevad need rahapoliitiliste vahendite kohandamist ja vajalike menetluste ettevalmistamist ühtse rahapoliitika elluviimiseks kolmandal etapil, samuti õigusaktidest tulenevaid nõudeid, mida riikide keskpankadel tuleb täita, et saada EKPS lahutamatuks osaks. 7.2. Kooskõlas nõukogu otsustega, mida on nimetatud käesoleva lepingu artikli 117 lõikes 7, võib ERI kolmanda etapi ettevalmistamisel täita ka muid ülesandeid. Artikkel 8 Sõltumatus ERI nõukogu liikmed, kes on oma institutsioonide esindajad, toimivad oma tegevuses omaenese vastutusel. Kasutades volitusi ning täites ülesandeid ja kohustusi, mis on neile pandud käesoleva lepinguga ja käesoleva põhikirjaga, ei või ERI nõukogu taotleda ega saada juhiseid ühenduse institutsioonidelt ja asutustelt või liikmesriikide valitsuselt. Nii ühenduse institutsioonid ja asutused kui ka liikmesriikide valitsused kohustuvad seda põhimõtet austama ega püüa mõjutada ERI nõukogu tema ülesannete täitmisel. Artikkel 9 Haldamine 9.1. Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 1 suunab ja juhib ERIt ERI nõukogu. 9.2. ERI nõukogu koosneb presidendist ja riikide keskpankade juhatajatest, kellest üks on asepresident. Kui juhatajal ei ole võimalik istungist osa võtta, võib ta nimetada mõne teise oma institutsiooni esindaja. 9.3. President nimetatakse ametisse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kas juhatajate komitee või ERI nõukogu soovituse põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. President valitakse raha- ja pangandusasjus tunnustatud ning vastavate erialaste kogemustega isikute hulgast. ERI president võib olla ainult liikmesriigi kodanik. Asepresidendi määrab ERI nõukogu. President ja asepresident nimetatakse ametisse kolmeks aastaks. 9.4. President täidab oma kohustusi täiskohaga töötades. Ta ei tohi töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal, kui ERI nõukogu ei ole selleks erandkorras luba andnud. 9.5. President: - valmistab ette ja juhatab ERI nõukogu istungeid; - ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, esindab ERI seisukohti väljaspool organisatsiooni; - vastutab ERI igapäevase juhtimise eest. Presidendi äraolekul täidab tema kohustusi asepresident. 9.6. Presidendi teenistustingimused, eriti tema palk, pension ja muud sotsiaalkindlustustagatised tulenevad ERIga sõlmitavast lepingust ning need määrab kindlaks ERI nõukogu komitee ettepanekul, sellesse komiteesse nimetab kolm liiget kas juhatajate komitee või ERI nõukogu ja kolm liiget nõukogu. Presidendil ei ole käesolevas lõikes nimetatud küsimustes hääleõigust. 9.7. Kui president ei vasta enam nendele tingimustele, mis on nõutavad tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises, võib Euroopa Kohus ta ERI nõukogu taotluse põhjal ametist tagandada. 9.8. ERI kodukorra võtab vastu ERI nõukogu. Artikkel 10 ERI nõukogu istungid ja hääletamise kord 10.1. ERI nõukogu tuleb kokku vähemalt kümme korda aastas. ERI nõukogu istungid on kinnised. ERI nõukogu võib teha ühehäälse otsuse avaldada oma arutluste tulemus. 10.2. Igal ERI nõukogu liikmel või tema esindajal on üks hääl. 10.3. Kui käesolevas põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti, teeb ERI nõukogu oma otsused liikmete lihthäälteenamusega. 10.4. Otsuste vastuvõtmiseks seoses artiklitega 4.2, 5.4 ja 6.2–6.3 on nõutav ERI nõukogu liikmete ühehäälsus. Arvamuste ja soovituste vastuvõtmiseks artiklite 5.1–5.2 alusel, otsuste vastuvõtmiseks artiklite 6.4, 16 ja 23.6 alusel ning suuniste vastuvõtmiseks artikli 15.3 alusel on nõutav ERI nõukogu liikmete kahe kolmandiku kvalifitseeritud häälteenamus. Artikkel 11 Institutsioonidevaheline koostöö ja aruandekohustus 11.1. ERI nõukogu istungitest võivad hääleõiguseta osa võtta nõukogu president ja üks komisjoni liige. 11.2. ERI president kutsutakse osa võtma nõukogu istungitest, kui nõukogu arutab ERI eesmärkide ja ülesannetega seotud küsimusi. 11.3. Kodukorraga ettenähtud ajal esitab ERI majandusaasta aruande oma tegevuse ning valuuta- ja finantsolukorra kohta ühenduses. Majandusaasta aruanne koos ERI raamatupidamise aastaaruandega saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning samuti Euroopa Ülemkogule. Euroopa Parlamendi taotlusel või omal algatusel võib ERI president esineda Euroopa Parlamendi pädevate komiteede ees. 11.4. ERI avaldatud aruanded tehakse huvitatud pooltele kättesaadavaks tasuta. Artikkel 12 Rahaühik ERI operatsioonid väljendatakse eküüdes. Artikkel 13 Asukoht Enne 1992. aasta lõppu otsustavad liikmesriikide valitsused riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil ühisel kokkuleppel ERI asukoha. Artikkel 14 Õigusvõime Kooskõlas käesoleva lepingu artikli 117 lõikega 1 on ERI juriidiline isik, kellel on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele kuulub juriidilistele isikutele; sealhulgas võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks. Artikkel 15 Õigusaktid 15.1. Oma ülesannete täitmisel ja käesolevas põhikirjas sätestatud tingimustel ERI: - esitab arvamusi; - annab soovitusi; - võtab vastu suuniseid ja teeb otsuseid, mis on adresseeritud riikide keskpankadele. 15.2. ERI arvamused ja soovitused ei ole siduvad. 15.3. ERI nõukogu võib vastu võtta suuniseid, milles sätestatakse meetodid rakendamaks tingimusi, mis on vajalikud EKPS funktsioonide täitmiseks kolmandal etapil. ERI suunised ei ole siduvad, need esitatakse otsuse tegemiseks EKPle. 15.4. Ilma et see piiraks artikli 3.1 kohaldamist, on ERI otsus tervikuna kohustuslik neile, kellele see on adresseeritud. Nende otsuste suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu artikleid 253 ja 254. Artikkel 16 Rahalised vahendid 16.1. ERIl on oma rahalised vahendid. ERI vahendite suuruse määrab ERI nõukogu selliselt, et vajalikud sissetulekud ERI ülesannete ja funktsioonide täitmisel tekkinud halduskulude katmiseks oleksid tagatud. 16.2. Kooskõlas artikliga 16.1 määratud ERI vahendid eraldatakse riikide keskpankade osamaksudest vastavalt EKPS põhikirja artiklis 29.1 esitatud alustele ning makstakse sisse ERI asutamisel. Nende aluste kindlaksmääramiseks vajalikud statistilised andmed esitab komisjon kooskõlas reeglitega, mis nõukogu on vastu võtnud kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, juhatajate komiteega ja käesoleva lepingu artiklis 114 nimetatud komiteega. 16.3. ERI nõukogu määrab kindlaks osamaksude sissemaksmise vormi. Artikkel 17 Raamatupidamise aastaaruanded ja auditeerimine 17.1. ERI majandusaasta algab jaanuarikuu esimesel päeval ja lõpeb detsembrikuu viimasel päeval. 17.2. Enne iga majandusaasta algust võtab ERI nõukogu vastu aastaeelarve. 17.3. Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas ERI nõukogu poolt kehtestatud põhimõtetega. ERI nõukogu kinnitab aruande ja seejärel see avaldatakse. 17.4. Raamatupidamise aastaaruannet auditeerivad ERI nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud organisatsioonivälised audiitorid. Audiitoritel on täisvolitused kontrollida kõiki ERI raamatupidamisdokumente ja kontosid ning saada täielikku informatsiooni tema tehingute kohta. Käesoleva lepingu artikli 248 sätteid kohaldatakse ainult ERI haldamise tõhususe kontrollimiseks. 17.5. ERI ülejääk kantakse üle järgmiselt: a) summad, mille määrab ERI nõukogu, kantakse üle ERI üldreservfondi; b) ülejäänud osa jagatakse riikide keskpankade vahel kooskõlas artiklis 16.2. sätestatud alustega. 17.6. Juhul kui ERI kannab kahjumit, korvatakse kahjum ERI üldreservfondi arvelt. Ülejäänud puudujääk kaetakse riikide keskpankade osamaksudega kooskõlas artiklis 16.2 sätestatud alustega. Artikkel 18 Personal 18.1. ERI nõukogu sätestab ERI personali teenistustingimused. 18.2. Euroopa Kohus on pädev lahendama kõik vaidlused ERI ja tema teenistujate vahel nendes piirides ja tingimustel, mis on sätestatud teenistustingimustes. Artikkel 19 Kohtulik kontroll ja sellega seotud küsimused 19.1. Euroopa Kohtul on õigus kontrollida ja tõlgendada ERI tegevust või tegevusetust käesolevas lepingus sätestatud juhtudel ja tingimustel. ERI võib alustada kohtuasja käesolevas lepingus sätestatud juhtudel ja tingimustel. 19.2. Vaidlused ERI ja tema võlausaldajate, võlgnike või mõne muu isiku vahel kuuluvad riikide vastavate kohtute alluvusse, välja arvatud juhud, kui pädevus nendes küsimustes on antud Euroopa Kohtule. 19.3. ERI vastutus on määratletud käesoleva lepingu artiklis 288. 19.4. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine ERI poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel. 19.5. ERI otsuse anda asi Euroopa Kohtusse teeb ERI nõukogu. Artikkel 20 Ametisaladus 20.1. ERI nõukogu ja personal ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni. 20.2. Isikute suhtes, kellele on kättesaadavad andmed, mille puhul ühenduse õigusaktid näevad ette saladuse pidamise kohustuse, rakendatakse nimetatud õigusakte. Artikkel 21 Privileegid ja immuniteedid Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli tingimuste kohaselt on ERIl liikmesriikide territooriumil need privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. Artikkel 22 Allkirjaõiguslikud isikud ERI kohustus kolmandate isikute ees tekib presidendi või asepresidendi või presidendi poolt ERI nimel alla kirjutama volitatud kahe ERI töötaja allkirja alusel. Artikkel 23 ERI likvideerimine 23.1. Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 123 EKP asutamisel ERI likvideeritakse. Kõik ERI varad ja kohustused lähevad automaatselt üle EKPle. Viimane likvideerib ERI vastavalt käesoleva artikli sätetele. Likvideerimine lõpetatakse kolmanda etapi alguseks. 23.2. Eküüde loomise mehhanism kulla ja USA dollarite alusel, nagu on sätestatud ERS kokkuleppe artiklis 17, rakendub kooskõlas nimetatud kokkuleppe artikliga 20 kolmanda etapi esimesel päeval. 23.3. Kolmanda etapi esimeseks päevaks täidetakse kõik nõuded ja kohustused, mis on tekkinud väga lühikese tähtajaga rahastamise mehhanismist ja lühitähtajaliste valuutatoetuste mehhanismist artiklis 6.1 nimetatud kokkulepete põhjal. 23.4. Kõik ülejäänud ERI varad müüakse ja kõik ülejäänud ERI kohustused täidetakse. 23.5. Artiklis 23.4 kirjeldatud likvideerimismenetluse tulud jagatakse riikide keskpankade vahel kooskõlas artiklis 16.2 nimetatud alustega. 23.6. ERI nõukogu võib võtta artiklite 23.4–23.5 kohaldamiseks vajalikke meetmeid. 23.7. EKP asutamisel lõpetab ERI president oma tegevuse. --------------------------------------------------