LEPING

BELGIA KUNINGRIIGI, BULGAARIA VABARIIGI, TŠEHHI VABARIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, EESTI VABARIIGI, IIRIMAA, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, ITAALIA VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIGI, SLOVAKI VABARIIGI, SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI

(EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE)

NING

HORVAATIA VABARIIGI VAHEL

HORVAATIA VABARIIGI ÜHINEMISE KOHTA EUROOPA LIIDUGA

TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS,

BULGAARIA VABARIIGI PRESIDENT,

TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA,

SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

EESTI VABARIIGI PRESIDENT,

IIRIMAA PRESIDENT,

KREEKA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS,

PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT,

KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT,

LÄTI VABARIIGI PRESIDENT,

LEEDU VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG,

UNGARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALTA PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA,

AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT,

POOLA VABARIIGI PRESIDENT,

PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT,

RUMEENIA PRESIDENT,

SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT,

SOOME VABARIIGI PRESIDENT,

ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA,

ÜKSMEELSENA oma soovis püüelda Euroopa Liidu eesmärkide saavutamise poole,

OLLES OTSUSTANUD jätkata Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomist juba rajatud alusel,

PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 49 annab Euroopa riikidele võimaluse saada liidu liikmeks,

PIDADES SILMAS, et Horvaatia Vabariik on esitanud liidu liikmeks saamise avalduse,

PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu Nõukogu, olles saanud komisjoni arvamuse ja Euroopa Parlamendi nõusoleku, on andnud teada, et ta pooldab Horvaatia Vabariigi vastuvõtmist,

TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS

peaminister

Elio DI RUPO,

BULGAARIA VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Boiko BORISSOVI,

TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Petr NECASI,

TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA

peaminister

Helle THORNING-SCHMIDTI,

SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT

liidukantsler

dr Angela MERKELI,

EESTI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Andrus ANSIPI,

IIRIMAA PRESIDENT

peaminister (Taoiseach)

Enda KENNY,

KREEKA VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Lucas PAPADEMOSE,

TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS

valitsusjuht

José Luis RODRIGUEZ ZAPATERO,

PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT

Euroopa asjade ministri

Jean LEONETTI,

HORVAATIA VABARIIK

president

Ivo JOSIPOVIĆI,

peaminister

Jadranka KOSORI,

ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT

ministrite nõukogu eesistuja

senaator prof Mario MONTI,

KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT

president

Demetris CHRISTOFIASI,

LÄTI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Valdis DOMBROVSKISE,

LEEDU VABARIIGI PRESIDENT

president

Dalia GRYBAUSKAITĖ,

TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG

peaministri ja riigiministri

Jean-Claude JUNCKERI,

UNGARI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Viktor ORBÁNI,

MALTA PRESIDENT

peaminister

Lawrence GONZI,

TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA

peaministri ja üldasjade ministri

Mark RUTTE,

AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT

liidukantsler

Werner FAYMANNI,

POOLA VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Donald TUSKI,

PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Pedro PASSOS COELHO,

RUMEENIA PRESIDENT

president

Traian BĂSESCU,

SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT

valitsusjuht

Borut PAHORI,

SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Iveta RADICOVA,

SOOME VABARIIGI PRESIDENT

peaminister

Jyrki KATAINENI,

ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS

peaminister

Fredrik REINFELDTI,

TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA

peaminister

Rt. Hon. David CAMERONI,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Käesolevaga saab Horvaatia Vabariik Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse liikmeks.

2. Horvaatia Vabariik saab Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ning muudetud või täiendatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osaliseks.

3. Vastuvõtmise tingimused ja vastuvõtust tingitud muudatused lõikes 2 osutatud aluslepingutes on sätestatud käesolevale lepingule lisatud aktis. Nimetatud akti sätted moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 2

Käesoleva lepingu suhtes kohaldatakse liikmesriikide õigusi ja kohustusi ning liidu institutsioonide volitusi ja pädevust käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud aluslepingutes, mille osaliseks Horvaatia Vabariik saab vastavalt artikli 1 lõikele 2.

Artikkel 3

1. Käesoleva lepingu ratifitseerivad kõrged lepinguosalised kooskõlas oma vastavate põhiseadusest tulenevate nõuetega. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsusele hiljemalt 30. juuniks 2013.

2. Käesoleva lepingu ratifitseerimisega on Horvaatia Vabariik ratifitseerinud või heaks kiitnud ka kõik muudatused, mis tehakse artikli 1 lõikes 2 osutatud aluslepingutesse, mis on avatud liikmesriikidele ratifitseerimiseks või heakskiitmiseks Euroopa Liidu lepingu artikli 48 alusel käesoleva lepingu Horvaatia Vabariigi poolt ratifitseerimise hetkel, samuti kõik institutsioonide aktid, mis on vastu võetud samal ajal või enne seda ja mis jõustuvad üksnes pärast seda, kui liikmesriigid on need heaks kiitnud kooskõlas oma vastavate põhiseadusest tulenevate nõuetega.

3. Käesolev leping jõustub 1. juulil 2013, eeldusel et kõik ratifitseerimiskirjad on enne seda kuupäeva hoiule antud.

4. Olenemata lõikest 3 võivad liidu institutsioonid enne ühinemist vastu võtta meetmed, millele on osutatud artikli 1 lõikes 3 osutatud akti artikli 3 lõikes 7, artikli 6 lõike 2 teises lõigus, artikli 6 lõike 3 teises lõigus, artikli 6 lõike 6 teises ja kolmandas lõigus, artikli 6 lõike 7 teises lõigus, artikli 6 lõike 8 kolmandas lõigus, artiklis 17, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 5, artikli 35 lõigetes 3 ja 4, artiklites 38, 39, 41, 42, 43, 44, 49, 50 ja 51 ning IV ja VI lisas.

Need meetmed jõustuvad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja ainult kooskõlas käesoleva lepingu tingimustega.

5. Olenemata lõikest 3 kohaldatakse artikli 1 lõikes 3 osutatud akti artiklit 36 alates käesoleva lepingu allkirjastamisest.

Artikkel 4

Käesolev leping, mille originaal on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja see valitsus edastab tõestatud koopia kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele.

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

For the President of Ireland

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an naoú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle agus a haon déag.

Done at Brussels on the ninth day of December in the year two thousand and eleven.

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Käesolevas aktis:

— „aluslepingud” on a) Euroopa Liidu leping (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) sellisel kujul, nagu neid on muudetud või täiendatud enne Horvaatia Vabariigi ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega; b) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratomi asutamisleping) sellisel kujul, nagu seda on muudetud või täiendatud enne Horvaatia Vabariigi ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega;

— „praegused liikmesriigid” on Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;

— „liit” on Euroopa Liit, nagu see on asutatud ELi lepinguga ja ELi toimimise lepinguga ja/või olenevalt juhtumist Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga;

— „institutsioonid” on ELi lepinguga asutatud institutsioonid.

Artikkel 2

Alates ühinemiskuupäevast on aluslepingute sätted ning institutsioonide poolt enne ühinemist vastu võetud aktid Horvaatiale siduvad ja neid kohaldatakse Horvaatias vastavalt kõnealustes aluslepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustele.

Kui liikmesriikide valitsuste esindajad on pärast ühinemislepingu ratifitseerimist Horvaatia poolt leppinud ELi lepingu artikli 48 lõike 4 alusel kokku aluslepingutesse tehtavates muudatustes ning kui kõnealused muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, ratifitseerib Horvaatia kõnealused muudatused kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega.

Artikkel 3

1. Horvaatia ühineb otsuste ja lepingutega, mille on vastu võtnud Euroopa Ülemkogus kokku tulnud liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid.

2. Horvaatia ühineb otsuste ja lepingutega, mille on vastu võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad.

3. Euroopa Ülemkogu või nõukogu deklaratsioonide, resolutsioonide või muude seisukohtade suhtes ning liikmesriikide ühisel kokkuleppel vastu võetud deklaratsioonide, resolutsioonide ja muude seisukohtade suhtes, mis käsitlevad liitu, on Horvaatia samasuguses olukorras kui praegused liikmesriigid. Vastavalt sellele järgib Horvaatia kõnealustest deklaratsioonidest, resolutsioonidest või muudest seisukohtadest tulenevaid põhimõtteid ja suuniseid ning võtab nende rakendamise tagamiseks vajalikke meetmeid.

4. Horvaatia ühineb I lisas loetletud konventsioonide ja protokollidega. Kõnealused konventsioonid ja protokollid jõustuvad Horvaatia suhtes kuupäeval, mille nõukogu määrab kindlaks lõikes 5 osutatud otsustes.

5. Nõukogu otsustab komisjoni soovitusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt kõigi kohanduste tegemise, mis on vajalikud seoses lõikes 4 osutatud konventsioonide ja protokollidega ühinemisega ning avaldab kohandatud tekstid Euroopa Liidu Teatajas.

6. Lõikes 4 osutatud konventsioonide ja protokollide suhtes kohustub Horvaatia võtma kasutusele haldus- ja muud meetmed, nagu need, mille praegused liikmesriigid või nõukogu on ühinemiskuupäevaks vastu võtnud, ning hõlbustama praktilist koostööd liikmesriikide asutuste ja organisatsioonide vahel.

7. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt täiendada I lisa asjaomaste konventsioonide, lepingute ja protokollidega, millele on alla kirjutatud enne ühinemiskuupäeva.

Artikkel 4

1. Schengeni acquis’ sätted, millele on osutatud ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta (edaspidi „Schengeni protokoll”) ning sellel acquis’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud II lisas, samuti muud samalaadsed aktid, mis on võetud vastu enne ühinemiskuupäeva, on Horvaatiale siduvad ja neid kohaldatakse Horvaatias alates ühinemiskuupäevast.

2. Need Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ sätted ning Schengeni acquis’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on Horvaatiale siduvad alates ühinemiskuupäevast, kuid neid kohaldatakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, mis kinnitab, et Horvaatias on kõnealuse acquis’ kõigi osade kohaldamise tingimused täidetud, sealhulgas kõik Schengeni eeskirjad on tõhusalt kohaldatud kooskõlas kokkulepitud ühiste standardite ja aluspõhimõtetega. Nimetatud otsuse teeb nõukogu kehtivate Schengeni menetluste kohaselt, võttes samal ajal arvesse komisjoni aruannet, milles kinnitatakse, et Horvaatia täidab jätkuvalt tema poolt ühinemisläbirääkimistel Schengeni acquis’ga seoses võetud kohustusi.

Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, kelle suhtes on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning Horvaatia Vabariigi valitsuse esindaja. Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis’ sätteid ja Schengeni acquis’l põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.

Artikkel 5

Alates ühinemiskuupäevast osaleb Horvaatia majandus- ja rahaliidus kui liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand ELi toimimise lepingu artikli 139 tähenduses.

Artikkel 6

1. Lepingud, mille liit on sõlminud ühe või mitme kolmanda riigiga, rahvusvahelise organisatsiooniga või kolmanda riigi kodanikuga või mida ta ajutiselt kohaldab, on Horvaatiale siduvad aluslepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustel.

2. Horvaatia kohustub käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühinema lepingutega, mille praegused liikmesriigid ja liit on sõlminud või alla kirjutanud ühe või mitme kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga.

Kui esimeses lõigus osutatud lepingutes ei ole sätestatud teisiti, toimub Horvaatia ühinemine niisuguste lepingutega sellistele lepingutele protokolli lisamise teel, mille sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik või kolmandad riigid või rahvusvaheline organisatsioon. Nende protokollide üle peab liikmesriikide nimel läbirääkimisi komisjon või, kui leping on eranditult või peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) vastavalt läbirääkimisjuhistele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu, ning konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. Komisjon või kõrge esindaja, kui see on asjakohane, esitab protokollide eelnõud nõukogule sõlmimiseks.

See menetlus ei mõjuta liidu pädevust ega volituste jagamist liidu ja liikmesriikide vahel seoses selliste lepingute sõlmimisega tulevikus või muude muudatustega, mis ei seostu ühinemisega.

3. Ühinemiskuupäevast kuni lõike 2 teises lõigus osutatud vajalike protokollide jõustumiseni kohaldab Horvaatia lõike 2 esimeses lõigus osutatud lepinguid, mis on sõlmitud või mida kohaldatakse ajutiselt enne ühinemist, välja arvatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel isikute vaba liikumise kohta sõlmitud leping (1).

Kuni lõikes 2 teises lõigus osutatud protokollide jõustumiseni võtavad liit ja liikmesriigid vastavalt vajadusele ühiselt oma vastava pädevuse piires kõik asjakohased meetmed.

4. Horvaatia ühineb partnerluslepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal, (2) ning kõnealust lepingut muutva kahe lepinguga, mis on vastavalt alla kirjutatud Luxembourgis 25. juunil 2005 (3) ja avatud allkirjastamiseks Ouagadougous 22. juunil 2010 (4).

5. Horvaatia kohustub käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühinema Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (5) vastavalt selle lepingu artiklile 128.

6. Alates ühinemiskuupäevast kohaldab Horvaatia liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolseid tekstiililepinguid ja -kokkuleppeid.

Liidu poolt tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse selliselt, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist liiduga. Sellega seoses võib liit pidada asjaomaste kolmandate riikidega enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi esimeses lõigus mainitud kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muutmise üle.

Kui kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, teeb liit vajalikud muudatused oma eeskirjades tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete kolmandatest riikidest importimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist.

7. Liidu poolt terase ja terasetoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse asjaomastest tarnijariikidest Horvaatiasse viimastel aastatel toimunud terase ja terasetoodete impordi põhjal.

Sellega seoses peetakse enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsete teraselepingute ja -kokkulepete vajaliku muutmise üle.

Kui kahepoolsete teraselepingute ja -kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, kohaldatakse esimese lõigu sätteid.

8. Enne ühinemist Horvaatia poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduslepinguid haldab alates ühinemiskuupäevast liit.

Nendest lepingutest tulenevad Horvaatia õigused ja kohustused ei muutu ajal, mil nende lepingute sätted on ajutiselt jõus.

Niipea kui võimalik ja igal juhul enne esimeses lõigus osutatud lepingute kehtivuse lõppemist võtab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused nendest lepingutest tuleneva kalapüügi jätkumise kohta, sealhulgas võimaluse kohta pikendada teatavaid lepinguid ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat.

9. Horvaatia taganeb kõikidest kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutest, sealhulgas muudetud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingust.

Kui lepingud, mille on sõlminud ühelt poolt Horvaatia ja teiselt poolt kolmas riik või mitu kolmandat riiki, ei ole kooskõlas käesoleva akti järgsete kohustustega, astub Horvaatia vajalikke samme, et kõrvaldada kindlaks tehtud vastuolud. Kui Horvaatial on raskusi ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu muutmisel, taganeb ta kõnealusest lepingust.

Horvaatia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada alates ühinemiskuupäevast käesolevast lõikest tulenevate kohustuste täitmine.

10. Käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühineb Horvaatia sisekokkulepetega, mille praegused liikmesriigid on sõlminud lõigetes 2 ja 4 osutatud lepingute rakendamiseks.

11. Vajaduse korral võtab Horvaatia asjakohased meetmed, et kohandada oma seisukoht rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osaleb ka liit või milles osalevad ka teised liikmesriigid, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest liiduga.

Horvaatia taganeb eelkõige sellistest rahvusvahelistest kalanduslepingutest ja astub välja sellistest rahvusvahelistest kalandusorganisatsioonidest, milles osaleb ka liit, välja arvatud juhul, kui liikmesus seondub muude küsimustega kui kalandus.

Horvaatia võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada alates ühinemiskuupäevast käesolevast lõikest tulenevate kohustuste täitmine.

Artikkel 7

1. Kui käesolevas aktis ei ole sätestatud teisiti, ei või käesoleva akti sätete kehtivust peatada, neid muuta ega kehtetuks tunnistada muul viisil kui vastavalt aluslepingutes sätestatud korrale, mis võimaldab neid lepinguid uuesti läbi vaadata.

2. Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud käesoleva akti üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.

3. Käesoleva akti sätetel, mille eesmärgiks või tagajärjeks on institutsioonide poolt vastu võetud aktide kehtetuks tunnistamine või muutmine, välja arvatud kui on tegemist üleminekumeetmetega, on samasugune õigusjõud nagu nendel sätetel, mida nendega kehtetuks tunnistatakse või muudetakse, ning nende suhtes kehtivad samasugused eeskirjad.

Artikkel 8

Aluslepingute ja institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohaldamise suhtes kehtivad üleminekumeetmetena käesoleva aktiga ette nähtud erandid.

TEINE OSA

LEPINGUTE MUUTMINE

I JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 9

ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta muudetakse järgmiselt.

1) Artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vahetatakse, asendatakse neliteist kohtunikku.”

2) Artikkel 48 asendatakse järgmisega: „Artikkel 48 Üldkohus koosneb kahekümne kaheksast kohtunikust.”

Artikkel 10

ELi lepingule ja ELi toimimislepingule lisatud protokolli Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta muudetakse järgmiselt:

1) Artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus: a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „1. Panga kapital on 233 247 390 000 EUR, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:”; b) Rumeeniat ja Slovakkiat käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne: „Horvaatia 854 400 000”.

2) Artikli 9 lõikes 2 asendatakse esimene, teine ja kolmas lõik järgmisega: „2. Direktorite nõukogu koosneb 29 direktorist ja 19 asedirektorist. Juhatajate nõukogu nimetab direktorid ametisse viieks aastaks; iga liikmesriik nimetab ühe direktori ja komisjon ühe direktori. Juhatajate nõukogu nimetab asedirektorid viieks aastaks ametisse järgmiselt: — kaks Saksamaa Liitvabariigi nimetatavat asendusliiget, — kaks Prantsuse Vabariigi nimetatavat asendusliiget, — kaks Itaalia Vabariigi nimetatavat asendusliiget, — kaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi nimetatavat asendusliiget, — üks asendusliige, kelle nimetavad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühisel kokkuleppel, — üks asendusliige, kelle nimetavad Belgia Kuningriik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik ühisel kokkuleppel, — kaks asendusliiget, kelle nimetavad Taani Kuningriik, Kreeka Vabariik, Iirimaa ja Rumeenia ühisel kokkuleppel, — kaks asendusliiget, kelle nimetavad Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Austria Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ühisel kokkuleppel, — neli asendusliiget, kelle nimetavad Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühisel kokkuleppel, — üks komisjoni nimetatud asendusliige.”

Artikkel 11

Euratomi asutamislepingu artikli 134 lõike 2 esimene lõik teadus- ja tehnikakomitee koosseisu kohta asendatakse järgmisega:

„2. Komitee koosneb 42 liikmest, kelle nimetab ametisse nõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist.”

II JAOTIS

MUUD MUUDATUSED

Artikkel 12

ELi toimimise lepingu artikli 64 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:

„Horvaatia siseriikliku õiguse järgi kehtivate piirangute puhul on vastav kuupäev 31. detsember 2002.”

Artikkel 13

ELi lepingu artikli 52 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Aluslepinguid kohaldatakse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Iirimaa, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes.”

Artikkel 14

1. ELi lepingu artikli 55 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Käesolev leping, mille originaal on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja see valitsus edastab tõestatud koopia kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele.”

2. Euratomi asutamislepingu artikli 225 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühinemislepingute kohaselt on ka käesoleva lepingu bulgaaria-, eesti-, hispaania-, horvaadi-, iiri-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, rootsi-, rumeenia-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst autentsed.”

KOLMAS OSA

ALALISED SÄTTED

Artikkel 15

III lisas loetletud akte kohandatakse vastavalt kõnealuse lisa sätetele.

Artikkel 16

IV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 17

Nõukogu võib ühehäälselt ja komisjoni ettepaneku põhjal võtta pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu käesoleva akti ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate sätete kohandusi, mis võivad liidu eeskirjade muutmise tõttu vajalikuks osutuda.

NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED

I JAOTIS

ÜLEMINEKUMEETMED

Artikkel 18

V lisas loetletud meetmeid kohaldatakse Horvaatia suhtes vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.

II JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 19

1. Erandina ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva protokolli artiklist 2 ning erandina ELi lepingu artikli 14 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud maksimaalsest kohtade arvust suurendatakse Euroopa Parlamendi liikmete arvu Horvaatia ühinemise arvesse võtmiseks 12 Horvaatia liikme võrra ajavahemikuks, mis algab ühinemiskuupäevast ja kestab kuni Euroopa Parlamendi ametiaja 2009–2014 lõpuni.

2. Erandina ELi lepingu artikli 14 lõikest 3 korraldab Horvaatia enne ühinemiskuupäeva ad hoc Euroopa Parlamendi liikmete otsesed ja üldised valimised, kus valitakse koosõlas liidu acquis’ga käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud arv liikmeid. Juhul kui ühinemine toimub vähem kui kuus kuud enne Euroopa Parlamendi järgmisi valimisi, võib Horvaatia kodanikke esindavad Euroopa Parlamendi liikmed määrata Horvaatia parlament oma liikmete hulgast, tingimusel et asjaomased isikud on valitud otsestel ja üldistel valimistel.

Artikkel 20

ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva protokolli artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 235 lõike 1 teise lõigu kohaldamist, kehtivad kuni 31. oktoobrini 2014 järgmised sätted: Kui Euroopa Ülemkogu ja nõukogu otsuste tegemisel on nõutav kvalifitseeritud häälteenamus, arvestatakse liikmete hääli järgmiselt: Belgia 12 Bulgaaria 10 Tšehhi Vabariik 12 Taani 7 Saksamaa 29 Eesti 4 Iirimaa 7 Kreeka 12 Hispaania 27 Prantsusmaa 29 Horvaatia 7 Itaalia 29 Küpros 4 Läti 4 Leedu 7 Luksemburg 4 Ungari 12 Malta 3 Madalmaad 13 Austria 10 Poola 27 Portugal 12 Rumeenia 14 Sloveenia 4 Slovakkia 7 Soome 7 Rootsi 10 Ühendkuningriik 29 Kui otsus tuleb teha aluslepingute kohaselt komisjoni ettepaneku põhjal, on otsuste vastuvõtmiseks vaja vähemalt 260 poolthäält, mis esindavad liikmete enamust. Muudel juhtudel tehakse otsused vähemalt 260 poolthäälega, mis esindavad vähemalt kaht kolmandikku liikmetest. Kui Euroopa Ülemkogu või nõukogu võtab õigusakti vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, võib Euroopa Ülemkogu liige või nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % liidu elanike üldarvust. Kui see tingimus ei ole täidetud, jääb asjaomane õigusakt vastu võtmata.”

Artikkel 21

1. Üks Horvaatia kodanik nimetatakse komisjoni liikmeks alates ühinemiskuupäevast kuni 31. oktoobrini 2014. Uue komisjoni liikme nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega ja ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja kooskõlas ELi lepingu artikli 17 lõike 3 teises lõigus sätestatud kriteeriumitega.

2. Lõike 1 kohaselt nimetatud uue liikme ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 22

1. Horvaatiast ELi lepingu artikli 19 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ühinemisel nimetatud Euroopa Kohtu kohtuniku ja üldkohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb vastavalt 6. oktoobril 2015 ja 31. augustil 2013.

2. Ühinemiskuupäeval Euroopa Kohtus ja üldkohtus pooleliolevate kohtuasjade lahendamise puhul, mille suuline menetlus on alanud enne seda kuupäeva, tulevad Euroopa Kohtu ja üldkohtu täiskogu või nende kojad kokku ühinemiseelses koosseisus ja kohaldavad kodukorda enne ühinemiskuupäeva kehtinud redaktsioonis.

Artikkel 23

1. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 301 esimesest lõigust, millega kehtestatakse Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete maksimaalne arv, asendatakse ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva protokolli artikkel 7 järgmisega:

„Artikkel 7 Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 301 osutatud otsuse jõustumiseni on Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete arv järgmine: Belgia 12 Bulgaaria 12 Tšehhi Vabariik 12 Taani 9 Saksamaa 24 Eesti 7 Iirimaa 9 Kreeka 12 Hispaania 21 Prantsusmaa 24 Horvaatia 9 Itaalia 24 Küpros 6 Läti 7 Leedu 9 Luksemburg 6 Ungari 12 Malta 5 Madalmaad 12 Austria 12 Poola 21 Portugal 12 Rumeenia 15 Sloveenia 7 Slovakkia 9 Soome 9 Rootsi 12 Ühendkuningriik 24”

2. Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete arvu suurendatakse ajutiselt 353 liikmele, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ajavahemikuks alates ühinemiskuupäevast kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb või kuni ELi toimimise lepingu artikli 301 teises lõigus nimetatud otsuse jõustumiseni, oleneb sellest, kumb toimub varem.

3. Juhul kui ELi toimimise lepingu artikli 301 teises lõigus nimetatud otsus on ühinemiskuupäevaks juba vastu võetud, antakse Horvaatiale ajutiselt, erandina ELi toimimise lepingu artikli 301 esimeses lõigus kehtestatud Majandus- ja Sotsiaalkomitee maksimaalsest liikmete arvust, asjakohane arv liikmeid kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb.

Artikkel 24

1. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 305 esimesest lõigust, millega kehtestatakse Regioonide Komitee maksimaalne liikmete arv, asendatakse ELi lepingule, ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule lisatud üleminekusätteid käsitleva protokolli artikkel 8 järgmisega:

„Artikkel 8 Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 305 osutatud otsuse jõustumiseni on Regioonide Komitee liikmete arv järgmine: Belgia 12 Bulgaaria 12 Tšehhi Vabariik 12 Taani 9 Saksamaa 24 Eesti 7 Iirimaa 9 Kreeka 12 Hispaania 21 Prantsusmaa 24 Horvaatia 9 Itaalia 24 Küpros 6 Läti 7 Leedu 9 Luksemburg 6 Ungari 12 Malta 5 Madalmaad 12 Austria 12 Poola 21 Portugal 12 Rumeenia 15 Sloveenia 7 Slovakkia 9 Soome 9 Rootsi 12 Ühendkuningriik 24”

2. Regioonide Komitee liikmete arvu suurendatakse ajutiselt 353 liikmele, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ajavahemikuks alates ühinemiskuupäevast kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb või kuni ELi toimimise lepingu artikli 305 teises lõigus nimetatud otsuse jõustumiseni, oleneb sellest, kumb toimub varem.

3. Juhul kui ELi toimimise lepingu artikli 305 teises lõigus nimetatud otsus on ühinemiskuupäevaks juba vastu võetud, antakse Horvaatiale ajutiselt, erandina ELi toimimise lepingu artikli 305 esimeses lõigus kehtestatud Regioonide Komitee maksimaalsest liikmete arvust, asjakohane arv liikmeid kuni selle ametiaja lõpuni, mil Horvaatia liiduga ühineb.

Artikkel 25

Horvaatia poolt Euroopa Investeerimispanga juhatusse nimetatud ja ühinemisel ametisse nimetatud direktori, nagu on ette nähtud Euroopa Investeerimispanga põhikirja artikli 9 lõike 2 teise lõiguga, ametiaeg lõpeb juhatajate nõukogu selle aastakoosoleku lõppemisel, mille käigus kontrollitakse 2017. eelarveaasta aruannet.

Artikkel 26

1. Aluslepingute või institutsioonide aktiga loodud komiteede, rühmade, asutuste ja muude organite uued liikmed nimetatakse ametisse vastavalt kõnealuste komiteede, rühmade, asutuste ja muude organite liikmete ametissenimetamiseks ettenähtud tingimustele ja korrale. Uute ametissenimetatud liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

2. Ühinemise järel uuendatakse aluslepingute või institutsioonide aktiga loodud ning olenemata liikmesriikide arvust kindlaksmääratud liikmete arvuga komiteede, rühmade, asutuste ja muude organite liikmeskond täielikult, kui praeguste liikmete ametiaeg ei lõpe ühinemisele järgneva 12 kuu jooksul.

III JAOTIS

RAHANDUSSÄTTED

Artikkel 27

1. Alates ühinemiskuupäevast maksab Horvaatia järgmise summa, mis vastab tema poolt sissemakstavale osale Euroopa Investeerimispanga põhikirja artiklis 4 määratletud märgitud kapitalis.

Horvaatia EUR 42 720 000

Sissemakse tehakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on 30. november 2013, 30. november 2014, 30. november 2015, 31. mai 2016, 30. november 2016, 31. mai 2017, 30. november 2017 ja 31. mai 2018.

2. Horvaatia teeb reservidesse ja reservidega samaväärsetesse eraldistesse ning reservide ja eraldiste jaoks ettenähtud summasse (tulenevalt Euroopa Investeerimispanga bilanssi kantud ühinemisele eelneva kuu lõpu kasumiaruande saldost) sissemakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on ette nähtud lõikega 1 ning mis moodustavad reservidest ja eraldistest järgmise protsendimäära:

Horvaatia 0,368 %

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kapitali ja maksed maksab Horvaatia eurodes, välja arvatud juhul, kui Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu on ühehäälselt teinud otsuse erandi kohta.

4. Lõikes 1 ja artikli 10 punktis 1 osutatud Horvaatiat puudutavaid arve võib Euroopa Investeerimispanga juhtorganite otsusega kohandada, võttes aluseks Eurostati poolt enne ühinemist avaldatud lõplikud SKP andmed.

Artikkel 28

1. Horvaatia maksab söe ja terase teadusfondi, millele on osutatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/234/ESTÜ (ESTÜ asutamislepingu lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) (6) järgmise summa:

(EUR, jooksevhindades)

Horvaatia 494 000.

2. Sissemakse söe ja terase teadusfondi tehakse neljas osas alates 2015. aastast ja makstakse iga aasta esimese kuu esimesel tööpäeval järgmiselt:

— 2015: 15 %,

— 2016: 20 %,

— 2017: 30 %,

— 2018: 35 %.

Artikkel 29

1. Hankeid, toetusi ja väljamakseid ühinemiseelse rahalise abi raames ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA), mis on loodud nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (7), üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamise komponendi ning IPA piiriülese koostöö komponendi alusel enne ühinemist seotud vahendite osas, välja arvatud Horvaatia–Ungari ja Horvaatia–Sloveenia piiriüleste programmide puhul, ning abi raames artiklis 30 nimetatud üleminekutoetuse alusel, haldavad alates ühinemiskuupäevast Horvaatia rakendusasutused.

Komisjon loobub eelkontrollist hankeid ja toetusi käsitlevate lepingute sõlmimise üle komisjoni sellekohase otsusega, kui komisjon on kindlaks teinud asjassepuutuva haldus- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) (8) artikli 56 lõikes 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega ning komisjoni 12. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA), (9) artikliga 18.

Kui komisjon ei ole eelkontrollist loobumise otsust teinud enne ühinemiskuupäeva, ei ole ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepingud kõlblikud saama esimeses lõigus nimetatud ühinemiseelset rahalist abi ega üleminekutoetust.

2. Enne ühinemiskuupäeva lõikes 1 nimetatud ühinemiseelse rahalise abi ja üleminekutoetuse alusel võetud eelarvelisi kohustusi, kaasa arvatud hilisemate individuaalsete juriidiliste kohustuste võtmist ja registreerimist, ning pärast ühinemist tehtud makseid reguleeritakse jätkuvalt ühinemiseelsete rahastamisvahendite suhtes kohaldatavate eeskirjadega ning kõnealused maksed kaetakse vastavatest eelarvepeatükkidest kuni asjakohaste programmide ja projektide lõpuleviimiseni.

3. Sätteid, mis käsitlevad lõike 1 esimeses lõigus nimetatud ühinemiseelse rahalise abiga ning IPA maaelu arengu komponenti käsitlevate, enne ühinemist tehtud rahastamisotsustega seotud rahastamislepingutest tulenevate eelarveliste kohustuste täitmist, kohaldatakse jätkuvalt ka pärast ühinemiskuupäeva. Nende suhtes kohaldatakse ühinemiseelsete rahastamisvahendite suhtes kehtivaid eeskirju. Sellest olenemata toimuvad pärast ühinemist algatatud riigihankemenetlused vastavalt asjaomastele liidu direktiividele.

4. Artiklis 44 osutatud halduskulude katmiseks ettenähtud ühinemiseelseid vahendeid võib siduda kahel esimesel ühinemisjärgsel aastal. Auditeerimis- ja hindamiskuludeks võib ühinemiseelseid vahendeid siduda kuni viiel ühinemisjärgsel aastal.

Artikkel 30

1. Esimesel ühinemisjärgsel aastal annab liit Horvaatiale ajutist rahalist abi (edaspidi „üleminekutoetus”), et ta saaks arendada ja tugevdada oma haldus- ja õigussuutlikkust liidu õiguse rakendamiseks ja täitmiseks ning suurendada parimate kogemuste vahetamist spetsialistide vahel. Kõnealusest abist rahastatakse institutsioonide väljaarendamise projekte ja nendega seotud piiratud väikesemahulisi investeeringuid.

2. Abi põhineb püsival vajadusel tugevdada institutsioonilist suutlikkust teatavates valdkondades meetmetega, mida ei saa struktuurifondidest ega maaelu arengu fondidest rahastada.

3. Institutsioonide väljaarendamise eesmärgil korraldatavate riiklike haldusorganite vaheliste mestimisprojektide puhul korraldatakse projektikonkursid jätkuvalt liikmesriikide kontaktasutuste võrgu kaudu.

4. Kulukohustuste assigneeringud seoses Horvaatia üleminekutoetusega on jooksevhindades kokku 29 miljonit eurot 2013. aastal, et tegeleda siseriiklike ja horisontaalsete prioriteetidega.

5. Üleminekutoetuse raames otsustatakse abi üle ja rakendatakse abi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1085/2006 või üleminekutoetuse toimimiseks vajalike muude tehniliste sätete alusel, mille võtab vastu komisjon.

6. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada vastastikune asjaomane täiendavus haldusreformiks ja institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks kavandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetusega.

Artikkel 31

1. Käesolevaga luuakse Schengeni rahastu (edaspidi „ajutine Schengeni rahastu”) kui ajutine vahend aitamaks Horvaatial alates ühinemiskuupäevast kuni 2014. aasta lõpuni rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis’d ja välispiirikontrolli.

2. Ajutise Schengeni rahastu alusel tehakse Horvaatiale ajavahemikus 1. juuli 2013 kuni 31. detsember 2014 ühekordsete maksetena kättesaadavaks järgmised summad (jooksevhindades):

(miljonit eurot, jooksevhindades) 2013 2014 Horvaatia 40 80

3. 2013. aasta summa makstakse Horvaatiale 1. juulil 2013 ja 2014. aasta summa tehakse kättesaadavaks esimesel tööpäeval pärast 1. jaanuari 2014.

4. Ühekordseid makseid kasutatakse kolme aasta jooksul alates esimesest maksest. Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast nimetatud kolmeaastase perioodi lõppu esitab Horvaatia põhjaliku aruande ajutise Schengeni rahastu alusel tehtud maksete lõpliku kasutamise kohta koos tõendiga kulude põhjendatuse kohta. Kõik kasutamata või põhjendamatult kulutatud vahendid tuleb komisjonile tagasi maksta.

5. Komisjon võib vastu võtta ajutise Schengeni rahastu toimimiseks vajalikud tehnilised sätted.

Artikkel 32

1. Käesolevaga luuakse rahavootoetus (edaspidi „ajutine rahavootoetus”) kui ajutine vahend, et aidata Horvaatial ühinemiskuupäevast kuni 2014. aasta lõpuni parandada riigieelarves rahavooge.

2. Ajutise rahavootoetuse alusel tehakse Horvaatiale ajavahemikus 1. juuli 2013 kuni 31. detsember 2014 ühekordsete maksetena kättesaadavaks järgmised summad (jooksevhindades):

(miljonit eurot, jooksevhindades) 2013 2014 Horvaatia 75 28,6

3. Iga iga-aastane summa jagatakse võrdseteks igakuisteks osamakseteks, mis makstakse välja iga kuu esimesel tööpäeval.

Artikkel 33

1. Horvaatia jaoks reserveeritakse struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi raames 2013. aastal kulukohustuste assigneeringutena 449,4 miljonit eurot (jooksevhindades).

2. Üks kolmandik lõikes 1 nimetatud summast reserveeritakse ühtekuuluvusfondist.

3. Järgmise finantsraamistikuga hõlmatavaks ajavahemikuks arvutatakse struktuuri- ja ühtekuuluvusvahenditest Horvaatiale kulukohustuste assigneeringuteks võimaldatavad summad sel ajal kehtiva liidu acquis’ kohaselt. Neid summasid kohandatakse vastavalt järgmisele järkjärgulise kohaldamise kavale:

— 70 % 2014. aastal,

— 90 % 2015. aastal,

— 100 % alates 2016. aastast.

4. Kohandamine tehakse selleks, et tagada, sellises ulatuses nagu see on uue liidu acquis’ piires võimalik, Horvaatia jaoks mõeldud vahendite kasv 2014. aastal 2,33 korda võrreldes 2013. aasta summaga ja 2015. aastal 3 korda võrreldes 2013. aasta summaga.

Artikkel 34

1. Horvaatiale Euroopa Kalandusfondist 2013. aastal võimaldatav kogusumma on kokku 8,7 miljonit eurot (jooksevhindades) kulukohustuste assigneeringute näol.

2. Eelmaksed Euroopa Kalandusfondist moodustavad 25 % lõikes 1 osutatud kogusummast ning need makstakse ühe osamaksena.

3. Järgmise finantsraamistikuga hõlmatavaks ajavahemikuks arvutatakse Horvaatiale kulukohustuste assigneeringuteks võimaldatavad summad sel ajal kehtiva liidu acquis’ kohaselt. Neid summasid kohandatakse vastavalt järgmisele järkjärgulise kohaldamise kavale:

— 70 % 2014. aastal,

— 90 % 2015. aastal,

— 100 % alates 2016. aastast.

4. Kohandamine tehakse selleks, et tagada, sellises ulatuses nagu see on uue liidu acquis’ piires võimalik, Horvaatia jaoks mõeldud vahendite kasv 2014. aastal 2,33 korda võrreldes 2013. aasta summaga ja 2015. aastal 3 korda võrreldes 2013. aasta summaga.

Artikkel 35

1. Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (10) ei kohaldata Horvaatia suhtes kogu programmiperioodi 2007–2013 vältel.

2013. aastal eraldatakse Horvaatiale nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 artiklis 12 osutatud maaelu arendamise rahastamisvahendist 27,7 miljonit eurot (jooksevhindades).

2. Horvaatia suhtes kohaldatavad ajutised maaelu arengu lisameetmed on sätestatud VI lisas.

3. Komisjon võib rakendusaktide abil võtta VI lisa kohaldamiseks vastu vajalikud eeskirjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 sätestatud menetlusega, koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (11) artikli 13 lõike 1 punktiga b, või järgides kohaldatavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust.

4. Vajaduse korral teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kohandused VI lisas, et tagada ühtsus maaelu arengut käsitlevate määrustega.

IV JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 36

1. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõigi Horvaatia poolt ühinemisläbirääkimistel võetud kohustuste, sealhulgas nende kohustuste täitmist, mis tuleb täita enne ühinemiskuupäeva või ühinemiskuupäevaks. Komisjoni järelevalve hõlmab seiretabelite korrapärast ajakohastamist, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (12) alusel peetavat dialoogi, vastastikuseid hindamismissioone, ühinemiseelset majandusprogrammi, fiskaalteatisi ja vajaduse korral varase hoiatamise kirjade saatmist Horvaatia ametiasutustele. 2011. aasta sügisel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande. 2012. aasta sügisel esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule tervikliku seirearuande. Seireprotsessi jooksul tugineb komisjon liikmesriikide esitatud teabele ja võtab vajaduse korral arvesse ka rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud teavet.

Komisjon keskendub seireprotsessi käigus eelkõige Horvaatia võetud kohustustele kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas (VII lisa), sealhulgas saavutatud tulemustele kohtusüsteemi reformi ja tõhususe, sõjakuritegudega seotud kohtuasjade erapooletu käsitlemise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas.

Lisaks sellele keskendub komisjon seireprotsessi käigus vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnale, sealhulgas liidu nõuete rakendamisele ja jõustamisele seoses välispiiride haldamise, politseikoostöö, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, samuti võetud kohustustele konkurentsipoliitika valdkonnas, sealhulgas laevaehitustööstuse (VIII lisa) ja terasesektori (IX lisa) restruktureerimisele.

Komisjon esitab oma korrapäraste seiretabelite ja aruannete lahutamatu osana iga kuue kuu järel kuni Horvaatia ühinemiseni hinnangud Horvaatia poolt nimetatud valdkondades võetud kohustuste täitmise kohta.

2. Nõukogu võib komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta kõik vajalikud meetmed, kui seireprotsessi ajal tuvastatakse muret tekitavaid küsimusi. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning nõukogu tühistab need igal juhul sama menetlust järgides, kui asjaomased murettekitavad küsimused on edukalt lahendatud.

Artikkel 37

1. Kui kolmeaastase ajavahemiku lõpuks pärast ühinemist tekib tõsiseid raskusi, mis võivad mõnes majandussektoris kujuneda püsivaks, või raskusi, mis võivad tingida mõne piirkonna majandusolukorra olulise halvenemise, võib Horvaatia taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks, et olukorda parandada ja kohandada asjaomane sektor siseturu majandusega.

Samadel asjaoludel võib iga praegune liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks Horvaatia suhtes.

2. Asjaomase riigi taotlusel määrab komisjon kiirmenetluse korras kindlaks kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Tõsiste majandusraskuste korral ja asjaomase liikmesriigi selgesõnalisel taotlusel teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates koos asjakohase taustteabega esitatud taotluse saamisest. Selliselt otsustatud meetmeid hakatakse viivitamata kohaldama, neis võetakse arvesse kõikide osaliste huve ning need ei või kaasa tuua piirikontrolli.

3. Käesoleva artikli alusel lubatavad meetmed võivad hõlmata erandeid ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu eeskirjadest ja käesolevast aktist sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, nagu on möödapääsmatult vaja kõnealuse kaitseklausli eesmärkide saavutamiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist.

Artikkel 38

Kui Horvaatia ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid valdkondlikke kohustusi, häirides sellega tõsiselt siseturu toimimist või ohustades liidu finantshuve või sellise häirimise või ohustamise vahetu ohu korral, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel võtta vajalikke meetmeid kuni kolmeaastase ajavahemiku lõpuni pärast ühinemist.

Nimetatud meetmed peavad olema proportsionaalsed ning eelistada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist, või, kui see on asjakohane, olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Käesoleva artikli alusel ei kasutata kaitsemeetmeid meelevaldse diskrimineerimise vahendina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. Seiretulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumine ei ole ette nähtud hilisemal kuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus osutatud ajavahemiku möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole täidetud. Vastuseks Horvaatia edusammudele oma kohustuste täitmisel võib komisjon meetmeid vajaduse korral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist teavitab komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse kõiki nõukogu sellekohaseid märkusi.

Artikkel 39

Kui Horvaatias on tõsiseid puudusi või nende tekkimise vahetu oht institutsioonide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaselt vastu võetud aktide, samuti institutsioonide poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist ELi lepingu VI jaotise või Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise kohaselt vastu võetud aktide ülevõtmisel või rakendamisel, võib komisjon kuni kolmeaastase ajavahemiku lõpuni pärast ühinemist liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel ja pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtta vastu vajalikke meetmeid ning täpsustada nende meetmete jõustamise tingimused ja rakendamise korra.

Need meetmed võivad endast kujutada asjakohaste sätete ja otsuste kehtivuse ajutist peatamist Horvaatia ja mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vahelistes suhetes, ilma et see takistaks tiheda õigusalase koostöö jätkumist. Seiretulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumine ei ole ette nähtud hilisemal kuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastavate puuduste kõrvaldamise korral. Neid võib siiski kohaldada ka pärast esimeses lõigus osutatud ajavahemiku möödumist, seni kuni nimetatud puudused püsivad. Vastuseks Horvaatia edusammudele avastatud puuduste kõrvaldamisel võib komisjon meetmeid pärast liikmesriikidega konsulteerimist vajalikul määral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist teavitab komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse kõiki nõukogu sellekohaseid märkusi.

Artikkel 40

Selleks et mitte takistada siseturu häireteta toimimist, ei või Horvaatia siseriiklike eeskirjade rakendamine V lisas osutatud üleminekuperioodi jooksul kaasa tuua liikmesriikide vahelist piirikontrolli.

Artikkel 41

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt käesolevas aktis sätestatud tingimustele, võtab need vastu komisjon, järgides menetlust, millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (13) artikli 195 lõikes 2 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (14) artikli 13 lõike 1 punktiga b või kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud asjakohase menetlusega. Üleminekumeetmeid võidakse võtta kolmeaastase ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on piiratud nimetatud ajavahemikuga. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist seda tähtaega pikendada.

Esimeses lõigus osutatud üleminekumeetmed võib vajaduse korral vastu võtta ka enne ühinemiskuupäeva. Need üleminekumeetmed võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu nõukogu või, kui need mõjutavad algselt komisjoni vastuvõetud akte, võtab need vastu komisjon, järgides kõnealuste aktide vastuvõtmiseks nõutavat menetlust.

Artikkel 42

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb liidu veterinaar-, fütosanitaar- ja toidu ohutuse eeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Need meetmed võetakse vastu kolmeaastase ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on piiratud nimetatud ajavahemikuga.

Artikkel 43

Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega tingimused, mille kohaselt:

a) võidakse teha erand kohustusest esitada väljumise ülddeklaratsioon ELi toimimise lepingu artikli 28 lõikes 2 osutatud kaupade osas, mis väljuvad Horvaatia territooriumilt, et läbida Bosnia ja Hertsegoviina territoorium Neumi piirkonnas („Neumi transiidikoridor”);

b) võidakse teha erand kohustusest esitada sisenemise ülddeklaratsioon punkti a reguleerimisalasse jäävate kaupade osas, mis sisenevad uuesti Horvaatia territooriumile pärast seda, kui on läbinud Bosnia ja Hertsegoviina territooriumi Neumi piirkonnas.

Artikkel 44

Komisjon võib võtta kõiki asjakohaseid meetmeid, et tagada vajaliku koosseisulise personali säilitamine Horvaatias kuni 18 ühinemisjärgse kuu jooksul. Selle aja jooksul kohaldatakse Horvaatias enne ühinemist ametisse nimetatud ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate suhtes, kellelt nõutakse Horvaatias pärast ühinemiskuupäeva teenistusse jäämist, samasuguseid rahalisi ja materiaalseid tingimusi, nagu kohaldati enne ühinemist vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15). Halduskulud, kaasa arvatud muu vajaliku personali palk, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

V OSA

KÄESOLEVA AKTI RAKENDUSSÄTTED

I JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE KODUKORRA NING KOMITEEDE EESKIRJADE JA KODUKORRA MUUDATUSED

Artikkel 45

Institutsioonid teevad aluslepingutes sätestatud vastavate menetluste teel oma kodukorras ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Aluslepingutega asutatud komiteede eeskirjadesse ja kodukorda tehakse pärast ühinemist niipea kui võimalik ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

II JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS

Artikkel 46

Ühinemisel käsitletakse Horvaatiat aluslepingute kohaselt ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses direktiivide ja otsuste adressaadina. Asja käsitatakse nii, nagu oleks sellistest direktiividest ja otsustest, välja arvatud need direktiivid ja otsused, mis on jõustunud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 297 lõike 1 kolmandale lõigule ja artikli 297 lõike 2 teisele lõigule, teatatud Horvaatiale ühinemisel.

Artikkel 47

1. Horvaatia jõustab meetmed, mis on vajalikud, et ta võiks alates ühinemiskuupäevast järgida direktiive ja otsuseid ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses, kui käesolevas aktis ei ole ette nähtud muud tähtaega. Horvaatia teatab kõnealustest meetmetest komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäevaks või hilisemate meetmete puhul käesoleva aktiga ette nähtud tähtajaks.

2. Ulatuses, mil ELi toimimise lepingu artiklis 288 osutatud direktiividesse käesoleva aktiga tehtud muudatused nõuavad praeguste liikmesriikide õigus- või haldusnormide muutmist, jõustavad praegused liikmesriigid meetmed, mida on vaja, et järgida muudetud direktiive alates Horvaatia ühinemiskuupäevast, kui käesolevas aktis ei ole ette nähtud muud tähtaega. Nad teatavad kõnealustest meetmetest komisjonile ühinemiskuupäevaks või hilisemate meetmete puhul käesolevas aktis ette nähtud tähtajaks.

Artikkel 48

Kolme kuu jooksul alates ühinemisest teatab Horvaatia kooskõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 33 komisjonile õigus- või haldusnormide sätted, mille eesmärk on tagada töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse ioniseeriva kiirguse ohtude eest Horvaatia territooriumil.

Artikkel 49

Horvaatia nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel, mis on esitatud komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäeval, võib nõukogu komisjoni ettepanekul või komisjon, kui esialgse akti võttis vastu komisjon, võtta meetmeid, mis kujutavad endast ajutisi erandeid aktidest, mille institutsioonid on vastu võtnud alates 1. juulist 2011 kuni ühinemiskuupäevani. Need meetmed võetakse vastu vastavalt hääletamiskorrale, mis reguleerib selle akti vastuvõtmist, millest ajutist erandit taotletakse. Kui need erandid võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates ühinemiskuupäevast.

Artikkel 50

Kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole käesoleva aktiga ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepanekul või komisjon, kui esialgse akti võttis vastu komisjon, vastu selleks vajalikud aktid. Kui need aktid võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates ühinemiskuupäevast.

Artikkel 51

Kui käesolevas aktis ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepanekul käesoleva akti sätete rakendamiseks vastu vajalikud meetmed.

Artikkel 52

Enne ühinemist institutsioonide poolt vastuvõetud horvaadi keeles koostatud kõnealuste institutsioonide aktide tekstid on alates ühinemiskuupäevast autentsed samadel tingimustel kui praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, kui praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid on seal avaldatud.

III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 53

Käesoleva akti I kuni IX lisa, nende liited ja protokoll moodustavad käesoleva akti lahutamatu osa.

Artikkel 54

Itaalia Vabariigi valitsus annab Horvaatia Vabariigi valitsusele üle Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu koos neid muutvate või täiendavate lepingutega, sealhulgas Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemislepingu, Kreeka Vabariigi ühinemislepingu, Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemislepingu, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemislepingu, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemislepingu ning Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemislepingu tõestatud koopiad bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles.

Esimeses lõigus nimetatud lepingute horvaadikeelne tekst lisatakse käesolevale aktile. Need tekstid on autentsed samadel tingimustel kui nimetatud lepingute praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid.

Artikkel 55

Nõukogu peasekretär annab Horvaatia Vabariigi valitsusele üle Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis hoiul olevate rahvusvaheliste lepingute tõestatud koopiad.

(1) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

(2) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3) ELT L 209, 11.8.2005, lk 27, ELT L 287, 28.10.2005, lk 4 ja ELT L 168M, 21.6.2006, lk 33.

(4) ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(5) EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

(6) EÜT L 79, 22.3.2002, lk 42.

(7) ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

(8) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(9) ELT L 170, 29.6.2007, lk 1.

(10) ELT L 277, 21.10.2005, lk 1 ja ELT L 286 M, 4.11.2010, lk 26.

(11) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(12) ELT L 26, 28.1.2005, lk 3.

(13) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(14) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(15) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

III LISA Ühinemisakti artiklis 15 osutatud loetelu: institutsioonide poolt vastu võetud aktide kohandused 1. TEENUSTE OSUTAMISE VABADUS 32005 L 0036: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22). a) Artikli 23 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ilma et see piiraks artikli 43b kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud oma õpinguid a) Sloveenia puhul enne 25. juunit 1991 ja b) Horvaatia puhul enne 8. oktoobrit 1991, kui eelpool nimetatud liikmesriikide ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6. Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.” b) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 43b Ämmaemanda kutsekvalifikatsiooni omandatud õigusi ei kohaldata järgmiste kvalifikatsioonide suhtes, mis omandati Horvaatias enne 1. juulit 2013: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi vanemõde), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi õde), viša medicinska sestra primaljskog smjera (ämmaemanda diplomiga vanemõde), medicinska sestra primaljskog smjera (ämmaemanda diplomiga õde), ginekološko-opstetrička primalja (günekoloogia ja sünnitusabi ämmaemand) ja primalja (ämmaemand).” 2. INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUS I. ÜHENDUSE KAUBAMÄRK 32009 R 0207: nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009, 26. veebruar 2009, ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 24.3.2009, lk 1). Artikli 165 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Alates Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi „uued liikmesriigid/uus liikmesriik”) ühinemise kuupäevast laiendatakse enne ühinemiskuupäeva käesoleva määruse alusel registreeritud või taotletud ühenduse kaubamärki nimetatud riikide territooriumile, nii et sellel on kogu ühenduses ühesugune toime.” II. TÄIENDAVA KAITSE TUNNISTUSED 1. 31996 R 1610: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1610/96, 23. juuli 1996, taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30). a) Artiklile 19a lisatakse järgmine punkt: „m) taimekaitsevahenditele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane taimekaitsevahendi müügiluba pärast 1. jaanuari 2003, võib anda Horvaatias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul alates ühinemisest.” b) Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia siseriiklike õigusaktidega enne nende vastavat ühinemiskuupäeva.” 2. 32009 R 0469: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 469/2009, 6. mai 2009, ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (ELT L 152, 16.6.2009, lk 1). a) Artiklile 20 lisatakse järgmine punkt: „m) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2003, võib anda Horvaatias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue kuu jooksul alates ühinemisest.” b) Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia siseriiklike õigusaktidega enne nende vastavat ühinemiskuupäeva.” III. ÜHENDUSE DISAINILAHENDUSED 32002 R 0006: nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002, 12. detsember 2001, ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1). Artikli 110a lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Alates Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Horvaatia, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi „uued liikmesriigid/uus liikmesriik”) ühinemise kuupäevast laiendatakse enne ühinemiskuupäeva käesoleva määruse alusel kaitstud või taotletud ühenduse disainilahendust nimetatud liikmesriikide territooriumile, nii et sellel on kogu ühenduses ühesugune toime.” 3. FINANTSTEENUSED 32006 L 0048: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ, 14. juuni 2006, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1). Artiklis 2 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „— Horvaatias „kreditne unije” ja „Hrvatska banka za obnovu i razvitak”,”. 4. PÕLLUMAJANDUS 1. 31991 R 1601: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1601/91, 10. juuni 1991, millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad (EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1). II lisas lisatakse pärast geograafilist tähistust „Nürnberger Glühwein” järgmine tekst: „Samoborski bermet”. 2. 32007 R 1234: nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1). a) Artiklile 66 lisatakse järgmine lõige: „4a. Horvaatia jaoks luuakse restruktureerimise erireserv, nagu on sätestatud IX lisa punktis 2. See reserv vabaneb 1. aprillist esimesel kvoodiaastal pärast ühinemist niisuguses ulatuses, nagu on Horvaatias vähenenud piima ja piimatoodete põllumajandusettevõtetes omatarbeks tootmine ajavahemikul 2008–2012. Reservi vabastamise ja selle jagamise tarnete ja otsemüügi kvoodiks otsustab komisjon artikli 195 lõikes 2 osutatud korras Horvaatia poolt komisjonile 31. detsembriks 2013 esitatud aruannet käsitleva hindamise põhjal. Nimetatud aruandes esitatakse üksikasjad riigi piimasektori tegeliku restruktureerimisprotsessi tulemuste ja suundumuste kohta ning eelkõige põllumajandustootjate poolt omatarbeks tootmiselt turule suunatud tootmisele ülemineku kohta.” b) Artikli 103k lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Käesolevat lõiget ei kohaldata Horvaatia suhtes 2013. finantsaastal. Horvaatia esitab komisjonile viieaastase toetusprogrammi kavandi 2014.–2018. aasta programmiperioodi jaoks.” c) III lisa, II osa punkt 13 asendatakse järgmisega: „13. „täiskoormusega rafineerimistehas” – tootmisüksus: — mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine, või — mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut. Käesoleva taande kohaldamisel võetakse Horvaatia puhul arvesse turustusaastat 2007/2008”. d) VI lisa asendatakse järgmisega: „VI LISA RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD KVOODID alates 2010/2011. turustusaastast (tonnides) Liikmesriik või piirkond Suhkur Isoglükoos Inuliinisiirup Belgia 676 235,0 114 580,2 0 Bulgaaria 0 89 198,0 Tšehhi Vabariik 372 459,3 Taani 372 383,0 Saksamaa 2 898 255,7 56 638,2 Iirimaa 0 Kreeka 158 702,0 0 Hispaania 498 480,2 53 810,2 Prantsusmaa (emamaa) 3 004 811,15 0 Prantsusmaa ülemeredepartemangud 432 220,05 Horvaatia 192 877,0 Itaalia 508 379,0 32 492,5 Läti 0 Leedu 90 252,0 Ungari 105 420,0 220 265,8 Madalmaad 804 888,0 0 0 Austria 351 027,4 Poola 1 405 608,1 42 861,4 Portugal (mandriosa) 0 12 500,0 Assooride autonoomne piirkond 9 953,0 Rumeenia 104 688,8 0 Sloveenia 0 Slovakkia 112 319,5 68 094,5 Soome 80 999,0 0 Rootsi 293 186,0 Ühendkuningriik 1 056 474,0 0 KOKKU 13 529 618,20 690 440,8 0” e) IX lisa punktis 1 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „Liikmesriik 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 Horvaatia 765 000 765 000” f) IX lisa punktis 2 asendatakse tabel järgmisega: „Liikmesriik Tonnid Bulgaaria 39 180 Horvaatia 15 000 Rumeenia 188 400” g) X lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „Horvaatia 40,70’ h) Xb lisas lisatakse järgmine tabel: tuhandetes eurodes „Eelarveaasta 2013 2014 2015 2016 Alates 2017. aastast HR 0 11 885 11 885 11 885 10 832” i) XIb lisa liite lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt: „h) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje ja Zagorje-Međimurje.” j) XIb lisa liite lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt: „h) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Hrvatsko Podunavlje and Slavonija.” k) XIb lisa liite punkti 4 lisatakse järgmine punkt: „g) Horvaatias viinapuude kasvualad järgmistes allpiirkondades: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija, Srednja ja Južna Dalmacija.” 3. 32008 R 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar 2008, piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16). a) Artiklile 20 lisatakse järgmine lõik: „4. Lõikes 1 osutatud tähtaeg tehniliste toimikute esitamiseks kehtib ka III lisas loetletud Horvaatia geograafiliste tähiste kohta.” b) III lisa punkti 9 lisatakse järgmised geograafilised tähised: „Hrvatska loza Horvaatia Hrvatska stara šljivovica Horvaatia Slavonska šljivovica Horvaatia” c) III lisas punkti 32 lisatakse järgmine geograafiline tähis: „Hrvatski pelinkovac Horvaatia” d) III lisasse lisatakse järgmine punkt: „39. Maraschino/Marrasquino/Maraskino Zadarski maraschino Horvaatia” e) III lisas lisatakse tootekategooria „Muud piiritusjoogid” alla järgmine geograafiline tähis: „Hrvatska travarica Horvaatia” 4. 32009 R 0073: Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16). a) Artikli 2 punkt g asendatakse järgmisega: „g) „uued liikmesriigid” — Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia;”. b) Artikli 6 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: „2. Liikmesriigid, kes ei ole uued liikmesriigid, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Uued liikmesriigid, v.a Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia, tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena. Horvaatia tagab, et maa, mis oli 1. juulil 2013 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena.” c) Artikli 33 lõike 1 punkti b alapunkt iv asendatakse järgmisega: „iv) vastavalt artikli 47 lõikele 2, artiklitele 57a ja 59, artikli 64 lõike 2 kolmandale lõigule, artiklile 65 ja artikli 68 lõike 4 punktile c.” d) Artikli 51 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia võib otsustada kasutada käesoleva määruse artiklis 52 ja artikli 53 lõikes 1 sätestatud võimalusi. Sellest otsusest tuleb komisjoni teavitada 15. juuliks 2013.” e) Artikli 51 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Erandina teisest lõigust määratakse Horvaatia puhul seoses artiklis 52 osutatud lamba- ja kitseliha toetuste ning artiklis 53 osutatud veise- ja vasikaliha toetustega kõnealune ülemmäär kindlaks artikli 104 lõikes 4 ja artikli 112 lõikes 5 sätestatud riiklike ülemmäärade alusel, arvestades artiklis 121 sätestatud otsetoetuste kasutuselevõtmise kava.” f) Artikli 52 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik: „Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia säilitada kuni 50 % käesoleva määruse artikli 51 lõikes 2 kolmandas lõigus osutatud ülemmäärast tulenevast summast, et maksta põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.” g) Artikli 53 lõikesse 1 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: „Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia säilitada kogu või osa käesoleva määruse artikli 51 lõikes 2 kolmandas lõigus osutatud ülemmäärast tulenevast summast, et maksta põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.” h) III jaotise 3. peatüki pealkiri asendatakse järgmise tekstiga: i) Artikli 55 pealkiri asendatakse järgmisega: „Ühtse otsemaksete kava kehtestamine ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud liikmesriikides ja Horvaatias” j) Artikli 55 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „1. Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat jaotist V jaotise 2. peatükis sätestatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud uute liikmesriikide suhtes, ja Horvaatia suhtes.” k) Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine lause: „Horvaatia puhul ei tohi nimetatud vähendus ületada 20 % VIII lisa 3. tabelis osutatud aastasest ülemmäärast.” l) Artikli 57 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: „Horvaatias peab riikliku reservi kasutamise heaks kiitma komisjon rakendusaktiga ja ilma artiklis 141 osutatud komitee abita. Komisjon vaatab eelkõige läbi enne ühinemiskuupäeva kohaldatava mis tahes riiklike otsetoetuste kava loomise ja tingimused, mille alusel seda kohaldati. Horvaatia peab saatma riikliku reservi kasutamise heakskiitmise taotluse saatma komisjonile 15. juuliks 2013.” m) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 57a Demineerimise riiklik erireserv Horvaatias 1. Horvaatia loob demineerimise riikliku erireservi, mida kasutakse kümne aasta jooksul pärast ühinemist, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi demineeritavat maad omavatele põllumajandustootjatele põllumajandustegevuseks. 2. Käesoleva artikli alusel toetusõiguste jaotamiseks kõlblik maa ei ole kõlblik toetusõiguste jaotamiseks artiklite 59 ja 61 alusel. 3. Käesoleva artikli alusel määratud toetusõiguste väärtus ei tohi olla kõrgem kui artiklite 59 ja 61 kohaselt määratud vastavate toetusõiguste väärtus. 4. Maksimaalne demineerimise riikliku erireservi eraldatud summa määr on 9 600 000 eurot, arvestades artiklis 121 sätestatud otsetoetuste kasutuselevõtmise kava. Maksimumsummad aasta kohta on järgmised: (1000 eurot) Horvaatia 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Maksimumsumma demineerimise riikliku erireservi jaoks 2 400 2 880 3 360 3 840 4 800 5 760 6 720 7 680 8 640 9 600 5. Horvaatia jaotab esimesel ühtse otsemaksete kava rakendamise aastal põllumajandustootjatele toetusõigusi maa-ala alusel, mis on demineeritud ja deklareeritud põllumajandustootja poolt ühtse otsemaksete kava esimesel rakendamisaastal ning võetud taaskasutusele põllumajandusmaana alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2012. 6. Aastatel 2013 kuni 2022 jaotatakse toetusõigusi põllumajandustootjatele demineeritud maa-ala alusel, mis on deklareeritud põllumajandustootja poolt kõnesoleval aastal, tingimusel, et nimetatud maa-ala võeti taaskasutusele põllumajandusmaana eelmise kalendriaasta jooksul, ning millest on komisjonile teatatud kooskõlas lõikega 9. 7. Selleks et tagada liidu vahendite asjakohane kasutamine, muudab komisjon artikli 141 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt VIII lisa tabelis 3 sätestatud ülemmäära, et lisada sinna summad demineerimise riiklikust erireservist, mis on jaotatud kuni 31. detsembrini 2022. 8. Kogu nimetatud kõnealuse artikli alusel deklareeritud maa vastab artikli 34 lõikes 2 nimetatud „toetuskõlbliku hektari” määratlusele. 9. Horvaatia teavitab komisjoni 15. juuliks 2013 lõike 5 alusel toetuskõlblikust maast, osutades nii maale, mis on toetuskõlblik vastavalt artiklis 59 sätestatud toetustasemele, kui ka maale, mis on toetuskõlblik vastavalt artiklis 61 sätestatud toetustasemele. Kõnealune teavitamine peab ka sisaldama teavet vastavate eelarveliste vahendite ja kasutamata summade kohta. Alates 2014. aastast esitatakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks sama teavet sisaldav teatis, mis hõlmab eelmist kalendriaastat ja milles täpsustatakse põllumajandusmaana taaskasutusele võetud maa-alad ja vastavad eelarvelised vahendid. 10. 31. detsembriks 2012 tuvastatakse II jaotise 4. peatüki alusel loodud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi raames kõik mineeritud ja demineeritud maa-alad, mille pealt põllumajandustootjad võivad nimetatud demineerimise riikliku erireservist toetusõigusi küsida.” n) Artiklile 59 lisatakse järgmine lõik: „4. Komisjon võtab artikli 141 lõikes 2 osutatud korras vastu eeskirjad toetusõiguste algse jaotamise kohta Horvaatias.” o) Artiklile 61 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul on esimese lõigu punktides a ja b nimetatud kuupäevaks 30. juuni 2010.” p) Artikli 69 lõikes 1 lisatakse esimesele lõigule järgmine tekst: „Horvaatia võib otsustada ühinemiskuupäevaks kasutada alates esimesest aastast ühtset otsemaksete kava artikli 59 lõikes 2 ette nähtu alusel kuni 10 % ulatuses artiklis 40 osutatud riiklikust ülemmäärast, nagu on sätestatud VIII lisa 3. tabelis.” q) Artikli 69 lõike 9 esimeses lõigus lisatakse punkti a järele järgmine punkt: „aa) Horvaatia puhul on kindlaks määratud 2022. aastaks,”. r) Artikli 104 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kohaldatakse järgmisi riiklikke ülemmäärasid: Liikmesriigid Riiklik ülemmäär Bulgaaria 2 058 483 Tšehhi Vabariik 66 733 Taani 104 000 Eesti 48 000 Hispaania 19 580 000 Prantsusmaa 7 842 000 Horvaatia 542 651 Küpros 472 401 Läti 18 437 Leedu 17 304 Ungari 1 146 000 Poola 335 880 Portugal 2 690 000 Rumeenia 5 880 620 Sloveenia 84 909 Slovakkia 305 756 Soome 80 000 Kokku 41 273 174” s) Artikli 112 lõikes 5 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „Horvaatia 105 270” t) Artikkel 121 asendatakse järgmisega: „Artikkel 121 Otsetoetuste kasutuselevõtmine Uutes liikmesriikides, välja arvatud Bulgaarias, Horvaatias ja Rumeenias, võetakse otsetoetused kasutusele järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsendina vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest: — 60 % aastal 2009, — 70 % aastal 2010, — 80 % aastal 2011, — 90 % aastal 2012, — 100 % alates 2013. aastast. Bulgaarias ja Rumeenias võetakse otsetoetused kasutusele järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsentides vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest: — 35 % aastal 2009, — 40 % aastal 2010, — 50 % aastal 2011, — 60 % aastal 2012, — 70 % aastal 2013, — 80 % aastal 2014, — 90 % aastal 2015, — 100 % alates 2016. aastast. Horvaatias võetakse otsetoetused kasutusele järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsentides vanades liikmesriikides sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest: — 25 % aastal 2013, — 30 % aastal 2014, — 35 % aastal 2015, — 40 % aastal 2016, — 50 % aastal 2017, — 60 % aastal 2018, — 70 % aastal 2019, — 80 % aastal 2020, — 90 % aastal 2021, — 100 % alates aastast 2022.” u) Artikli 132 lõikes 2 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik: „Erandina esimese lõigu punktidest a ja b on Horvaatial võimalus täiendada otsetoetusi kuni 100 % tasemest, mida kohaldatakse vanades liikmesriikides.” v) VII lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne: „Horvaatia 100 1” w) VIII lisasse lisatakse järgmine tabel: „Tabel 3 (1) Liikmesriik 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Horvaatia 93 250 111 900 130 550 149 200 186 500 223 800 261 100 298 400 335 700 373 000 5. KALANDUS 1. 32002 R 2371: nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59). I lisasse lisatakse järgmised osad: „11. HORVAATIA RANNIKUVEED (2) Geograafiline piirkond Liikmesriik Liigid Tähtsus või eriomadused 12 miili, mis on piiratud Horvaatia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) Sloveenia Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

12. SLOVEENIA RANNIKUVEED (3) Geograafiline piirkond Liikmesriik Liigid Tähtsus või eriomadused 12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) Horvaatia Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva 2. 32006 R 1198: nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1). a) Artiklile 27 lisatakse järgmine lõige: „5. EKF võib osaleda individuaalsete hüvitiste skeemi rahastamises, mis on mõeldud kaluritele, kes saavad kasu juurdepääsurežiimist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 I lisa 11. osas, nagu seda on muudetud Horvaatia ühinemisaktiga. Skeemi võib kohaldada ainult ajavahemikul 2014 kuni 2015 või, kui seda kohaldatakse varem, kuni Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täieliku rakendamise kuupäevani.” b) Artikli 29 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Erandina lõikest 2 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.” c) Artikli 35 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Erandina lõikest 3 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.” d) Artikli 53 lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega: „9. Kui EKF rahastab tegevusi äärealadel asuvatel Kreeka saartel, mis on oma kauguse tõttu ebasoodsas olukorras, ja äärepoolseimates piirkondades, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo, suurendatakse EKFi panust iga prioriteetse suuna puhul kuni 10 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikes piirkondades ning kuni 35 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblike piirkondade hulka mittekuuluvates piirkondades.” e) II lisa punktis a asendatakse tabel järgmisega: 1. rühm 2. rühm 3. rühm 4. rühm „Lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkonnad ja äärealadel asuvad Kreeka saared ning Horvaatia saared Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (4) (5) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 60 % B ≥ 40 % (6) Piirkonnad, mis ei ole hõlmatud lähenemiseesmärgiga A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (4) (5) A ≤ 60 % B ≥ 40 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (6) Äärepoolseimad piirkonnad A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 50 % B ≥ 50 % (4) (5) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 75 % B ≥ 25 % f) II lisa punktis a asendatakse alapealkirja „2. rühm” teine lõik järgmisega: „(*) ja (**) kohaldamisel, kui EKF rahastab artikli 25 lõikes 3 nimetatud tegevusi väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, on 2. rühma B-määrad järgmised: — lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades, äärealadel asuvatel Kreeka saartel ja Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo ning piirkondades, mis ei ole hõlmatud lähenemiseesmärgiga, 60 või enam protsendipunkti (B ≥ 60 %), ning — äärepoolseimates piirkondades 50 või enam protsendipunkti (B ≥ 50 %).” 6. MAKSUSTAMINE 1. 32006 L 0112: nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1). Artiklile 287 lisatakse järgmine punkt: „(19) Horvaatia: 35 000 EUR.” 2. 32008 L 0118: nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12). Artikli 46 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Ilma et see piiraks artikli 32 kohaldamist, võivad nõukogu direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 2 kolmandas ja neljandas lõigus nimetamata liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2014 kohaldada vähemalt 300 sigareti suurust koguselist piirangut sigarettidele, mida võib tuua nende territooriumile ilma lisaaktsiisi maksmata liikmesriigist, kes kohaldab vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kolmandale ja neljandale lõigule madalamat aktsiisi, kui on ette nähtud artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus. Nõukogu direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 2 kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud liikmesriigid, kes kehtestavad olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast aktsiisi määraks vähemalt 77 eurot 1 000 sigareti kohta, võivad alates 1. jaanuarist 2014 kohaldada vähemalt 300 sigareti suurust koguselist piirangut sigarettidele, mida võib tuua ilma lisaaktsiisi maksmata tema territooriumile teisest madalamat aktsiisi kohaldavast liikmesriigist vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kolmandale lõigule. Liikmesriigid, kes kohaldavad koguselist piirangut kooskõlas esimese ja teise lõiguga teavitavad sellest komisjoni. Nad võivad teostada vajalikke kontrolle tingimusel, et need kontrollid ei mõjuta siseturu nõuetekohast toimimist.” 7. REGIONAALPOLIITIKA JA STRUKTUURIVAHENDITE KOORDINEERIMINE 1. 32006 R 1083: nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25). a) Artikli 15 lõike 4 teisele lõigule lisatakse järgmine lause: „Horvaatia puhul on nimetatud kontrolli kuupäev 31. detsember 2017.” b) Artikli 18 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „1. Fondi kulukohustuste täitmiseks ette nähtud vahendid perioodiks 2007 kuni 2013 on 308 417 037 817 eurot 2004. aasta hindades vastavalt I lisas toodud jaotusele aastate kaupa.” c) Artikkel 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19 Lähenemiseesmärgi vahendid Lähenemiseesmärgi koguvahendid moodustavad 81,56 % artikli 18 lõikes 1 nimetatud vahenditest (s.o kokku 251 529 800 379 eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt: a) 70,50 % (s.o kokku 177 324 921 223 eurot) artikli 5 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust; b) 4,98 % (s.o kokku 12 521 289 405 eurot) artikli 8 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi eritoetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust; c) 23,23 % (s.o kokku 58 433 589 750 eurot) artikli 5 lõikes 2 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena elanikkonna suurust, riigi jõukust ning pindala; d) 1,29 % (s.o kokku 3 250 000 000 eurot) artikli 8 lõikes 3 osutatud üleminekuperioodi eritoetustele.” d) Artikli 20 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi koguvahendid moodustavad 15,93 % artikli 18 lõikes 1 nimetatud vahenditest (s.o kokku 49 127 784 318 eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:”. e) Artikli 21 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega: „1. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi koguvahendid moodustavad 2,52 % artikli 18 lõikes 1 osutatud vahenditest (s.o kokku 7 759 453 120 eurot) ja, välja arvatud II lisa lõikes 22 osutatud summa, jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt: a) 73,86 % (s.o kokku 5 583 386 893 eurot) artikli 7 lõikes 1 osutatud piiriülese koostöö toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust; b) 20,95 % (s.o kokku 1 583 594 654 eurot) artikli 7 lõikes 2 osutatud riikidevahelise koostöö toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust; c) 5,19 % (s.o kokku 392 471 574 eurot) artikli 7 lõikes 3 osutatud piirkondadevahelise koostöö, koostöövõrgustike ja kogemuste vahetamise toetustele. 2. ERFi toetus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendile ja määrusega (EÜ) nr 1085/2006 asutatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendile on 817 691 234 eurot, nagu iga asjaomase liikmesriigi poolt osutatud ja maha arvatud neile lõike 1 punkti a kohaselt eraldatud summadest. ERFi toetused ei kuulu ümberjaotamisele asjaomaste liikmesriikide vahel.” f) Artiklile 22 lisatakse järgmine lõik: „Erandina esimesest lõigust võib Horvaatia Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames eraldatud assigneeringu jagada artikli 21 lõike 1 punktides a kuni c osutatud kolme osa vahel, eesmärgiga tagada suurem tõhusus ja lihtsustamine.” g) Artikkel 23 asendatakse järgmisega: „Artikkel 23 Tulemusreservi vahendid Liikmesriigid, välja arvatud Horvaatia, võivad artikli 19 punktides a ja b ning artiklis 20 osutatud vahenditest 3 % eraldada vastavalt artiklile 50.” h) Artiklit 28 muudetakse järgmiselt: i) lõikes 1 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: „Horvaatia puhul hõlmab riiklik strateegiline raamistik ajavahemikku alates ühinemisest kuni 31. detsembrini 2013.”; ii) lõikes 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: „Horvaatia edastab oma riikliku strateegilise raamistiku komisjonile kolme kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.” i) Artiklile 29 lisatakse järgmine lõige: „5. Lõikeid 1 kuni 4 Horvaatia suhtes ei kohaldata.” j) Artikli 32 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul võtab komisjon hiljemalt 31. detsembril 2013 vastu otsuse, millega kiidetakse heaks rakenduskava, mida rahastatakse programmitöö perioodi 2007–2013 alusel. Horvaatia võtab nimetatud rakenduskavas arvesse iga komisjoni tehtud märkust ning esitab selle hiljemalt kolm kuud pärast ühinemiskuupäeva.” k) Artikli 33 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul võib enne ühinemiskuupäeva vastu võetud Horvaatia rakenduskavad läbi vaadata üksnes sel eesmärgil, et neid käesoleva määrusega paremini vastavusse viia.” l) Artikli 49 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul lõpetatakse rakenduskavade järelhindamine hiljemalt 31. detsembriks 2016.” m) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 51a Artikleid 50 ja 51 Horvaatia suhtes ei kohaldata.” n) Artikli 53 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade puhul, kus vähemalt üks osaleja kuulub liikmesriikide hulka, kelle keskmine SKP elaniku kohta ajavahemikul 2001 kuni 2003 moodustas alla 85 % 25-liikmelise ELi keskmisest samal ajavahemikul, või selliste rakenduskavade puhul, milles Horvaatia on osalev riik, ei ületa EFRist antav toetus 85 % abikõlblikest kuludest. Kõikide teiste rakenduskavade puhul ei ületa ERFist antav toetus 75 % abikõlblikest kuludest, mis on kaasrahastatud ERFist.” o) Artikli 56 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul on kulud fondidelt toetuse saamiseks kõlblikud ajavahemikul alates määruse (EÜ) nr 1085/2006 kohaselt vastu võetud õigusaktides kehtestatud abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 31. detsembrini 2016. Pärast ühinemist vastu võetud rakenduskavade puhul on kulud fondidelt toetuse saamiseks kõlblikud alates ühinemiskuupäevast, välja arvatud juhul, kui asjaomaseid programme käsitlevas otsuses on määratletud hilisem kuupäev.” p) Artikli 56 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: „Olenemata artiklis 105a sätestatud abikõlblikkust käsitlevatest erisätetest, ei kohaldata rakenduskavade järelevalvekomitee poolt Horvaatia jaoks kindlaks määratud kriteeriume toimingute suhtes, mille osas on heakskiitmisotsus vastu võetud enne ühinemiskuupäeva ja mis on olnud osa määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel vastu võetud vahenditest.” q) Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i) punktis c lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: „Horvaatia puhul esitab rakenduskava auditeerimisasutus komisjonile kolme kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast ajakohastatud iga-aastase auditeerimiskava nagu on osutatud komisjoni 12. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 718/2007 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) (7) artikli 29 lõike 2 punktis a. ii) punkti d alapunktile i lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul esitatakse 31. detsembriks 2013 esimene iga-aastane kontrolliaruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. juunini 2013. Järgmised aruanded, mis hõlmavad ajavahemikke 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014, 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 ning 1. juulist 2015 kuni 30. juunini 2016, esitatakse komisjonile vastavalt 31. detsembriks 2014, 31. detsembriks 2015 ja 31. detsembriks 2016. Andmed pärast 1. juulit 2016 läbi viidud auditite kohta lisatakse lõplikkusse kontrolliaruandesse lisaks punktis e osutatud lõpetamise deklaratsioonile;” iii) punktile e lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul esitatakse lõpetamise deklaratsiooni, millele on lisatud lõplik kontrolliaruanne, komisjonile 31. märtsiks 2018.” r) Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul saadab korraldusasutus lõpparuande rakenduskava elluviimise kohta 31. märtsiks 2018.” s) Artiklit 71 muudetakse järgmiselt: i) lisatakse järgmine lõige: „1a. Olenemata lõikest 1 esitab Horvaatia komisjonile võimalikult kiiresti pärast ühinemiskuupäeva või hiljemalt enne seda, kui komisjon teeb mis tahes makse, süsteemide kirjelduse, mis hõlmab nimetatud lõike punktides a ja b esitatud elemente.”; ii) lisatakse järgmine lõige: „2a. Lõiget 2 kohaldatakse Horvaatia suhtes mutatis mutandis. Lõike 2 esimeses lõigus osutatud aruanne loetakse vastuvõetuks samadel tingimustel, nagu sätestatud lõike 2 teises lõigus. Selline vastuvõtmine on eeltingimus artiklis 82 osutatud eelmaksete tegemiseks.” t) Artiklisse 75 lisatakse järgmine lõige: „1a. Horvaatia puhul tehakse vastavad eelarvelised kulukohustused Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist ja Euroopa Sotsiaalfondist aastaks 2013 artikli 28 lõikes 3 osutatud otsuse alusel, enne kui komisjon teeb mis tahes otsuse vastuvõetud rakenduskava läbivaatamise kohta. Artikli 28 lõikes 3 osutatud otsus on määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 75 mõistes kehtiv rahastamisotsus iga Horvaatia kasuks tehtud eelarvelise kohustuse puhul.” u) Artikli 78 lõike 2 punktile c lisatakse järgmine lause: „Horvaatia puhul kasutatakse neid toetusesaajate poolt kulutuste tegemiseks projekti rakendamisel, kulutused tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentiga hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat või 31. detsembril 2016, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; kui neid ei kasutata, korrigeeritakse järgmist kuluaruannet vastavalt.” v) Artiklisse 82 lisatakse järgmine lõige: „1a. Horvaatia puhul makstakse pärast artikli 71 lõikes 2a osutatud aruande ja artiklis 75 lõikes 1a osutatud vastavate eelarveliste kulukohustuste heakskiitmist ühekordne eelmakse ülejäänud ajavahemikuks 2007 kuni 2013 välja ühekordse maksena, millest 30 % moodustab rakenduskavale antud toetus struktuurifondidest ja 40 % toetus ühtekuuluvusfondist.” w) Artikli 89 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul saadetakse punkti a alapunktides i kuni iii loetletud dokumente sisaldav maksetaotlus 31. märtsiks 2018.” x) Artiklile 93 lisatakse järgmine lõige: „3a. Erandina lõigetest 1 kuni 3, kohaldab komisjon Horvaatia puhul lõikes 1 nimetatud kulukohustustest vabastamise mehhanismi järgmisel viisil: i) tähtaeg 2010. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2013; ii) tähtaeg 2011. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2014; iii) tähtaeg 2012. aasta kulukohustuse mis tahes avatud osa jaoks on 31. detsember 2015; iv) detsembris 2016 veel avatud mis tahes 2013. aasta kulukohustuste osa vabastatakse automaatselt, kui komisjon ei ole saanud selle kohta 31. märtsiks 2018 vastuvõetavat maksetaotlust.” y) Artikli 95 teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik: „Erandina esimeses ja teises lõigus sätestatust, katkestatakse Horvaatia puhul artikli 92 lõikes 3a osutatud tähtajad seoses asjaomaste toimingutega seotud summadega käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tingimustel.” z) Artikli 98 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Horvaatia puhul võib sel viisil vabanenud fondide vahendeid uuesti kasutada kuni 31. detsembrini 2016.” za) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 105a Eritingimused pärast Horvaatia liitumist 1. Rakenduskavasid ja suurprojekte, mis on Horvaatia ühinemiskuupäeval määruse (EÜ) nr 1085/2006 kohaselt heaks kiidetud ning mille rakendamine ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule viidud, käsitletakse käesolevas määruses komisjoni poolt heaks kiidetud kavade ja projektidena, välja arvatud rakenduskavad, mis on heaks kiidetud määruse EÜ nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktides a ja e osutatud rahastamisvahendite raames. Lisaks jäetakse välja ka määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendi alla kuuluvad järgmised programmid: a) „ühinemiseelse abi rahastamisvahendi Aadria mere piiriülese koostöö programm”; b) „Horvaatia – Bosnia ja Hertsegoviina” piiriülene programm; c) „Horvaatia–Montenegro” piiriülene programm; d) „Horvaatia–Serbia” piiriülene programm. Ilma et see piiraks lõigetes 2 kuni 7 sätestatut, kohaldatakse nende toimingute ja suurprojektide suhtes käesoleva määruse alusel heakskiidetud toimingute ja suurprojektide rakendamist käsitlevaid sätteid. 2. Lõikes 1 osutatud rakenduskavade toimingutega või suurprojektidega seotud hankemenetlused, mille kohta on ühinemiskuupäevaks juba ilmunud pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas, korraldatakse selles pakkumiskutses määratud eeskirjade kohaselt. Määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 artiklit 165 ei kohaldata. Lõikes 1 osutatud rakenduskavade toimingutega või suurprojektidega seotud hankemenetlused, mille kohta ei ole ühinemiskuupäevaks veel ilmunud pakkumiskutset Euroopa Liidu Teatajas, korraldatakse kooskõlas aluslepingutega või aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ning samuti kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9. Muud toimingud, kui need, millele on osutatud esimeses ja teises lõigus ning mille jaoks kuulutati välja konkursikutsed kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 718/2007 artikliga 158 või mille jaoks esitati pädevatele asutustele taotlused enne ühinemiskuupäeva, ning mille osas lepingu sõlmimise saaks lõpule viia ainult pärast nimetatud kuupäeva, viiakse läbi kooskõlas asjakohases konkursikutses avaldatud või eelnevalt võimalikele toetusesaajatele edastatud tingimuste ja abikõlblikkuse eeskirjadega. 3. Käesoleva määruse kohaselt loetakse lõikes 1 osutatud programmide alusel tehtud komisjoni väljamaksed fondist makstud toetusteks ja need määratakse varaseimale täitmata kohustusele, mis sisaldab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohustusi. Komisjoni lõikes 1 osutatud programmide raames võetud kulukohustuste ühinemiskuupäeval veel avatud mis tahes osa suhtes kohaldatakse alates ühinemiskuupäevast käesolevat määrust. 4. Määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel heaks kiidetud toimingute suhtes, mis kiideti heaks, või mille osas vastavad toetuslepingud lõplike abisaajatega allkirjastati enne ühinemiskuupäeva, kohaldatakse jätkuvalt kulutuste abikõlblikkuse eeskirju kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 718/2007 või sellele tuginedes, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mille kohta teeb otsuse komisjon Horvaatia taotlusel. Esimeses lõigus kindlaksmääratud abikõlblikkuse eeskirjad kehtivad ka lõikes 1 osutatud suurprojektide suhtes, mille puhul kahepoolsed projektilepingud allkirjastati enne ühinemiskuupäeva. 5. Horvaatia puhul tõlgendatakse viiteid artikli 1 teises lõigus määratletud fondidele ühtlasi viitena määrusega (EÜ) nr 1085/2006 loodud ühinemiseelse abi rahastamisvahendile. 6. Horvaatia suhtes kohaldatavad konkreetsed tähtajad kehtivad ka järgmiste, määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendi alla kuuluvate piiriüleste programmide kohta, milles Horvaatia osaleb: a) „Ungari–Horvaatia” piiriülene programm ja b) „Sloveenia–Horvaatia” piiriülene programm. Käesoleva määruse alusel Horvaatia suhtes kohaldatavaid konkreetseid tähta