ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 5. alajagu — Euroopa Liidu Kohus - Artikkel III-368



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0161 - 0161



Artikkel III-368 Institutsioonilt, organilt või asutuselt, kelle õigusakt on tühistatud või kelle tegevusetus on tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks, nõutakse Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmist. See kohustus ei mõjuta kohustusi, mis võivad tuleneda artikli III-431 teise lõigu kohaldamisest. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 3. jagu — Kaupade vaba liikumine - 3. alajagu — Koguseliste piirangute keeld - Artikkel III-153



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0065 - 0065



Artikkel III-153 Liikmesriikidevahelised koguselised impordi- ja ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed on keelatud. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - I JAOTIS — LIIDU MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID - Artikkel I-4



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0012 - 0012



Artikkel I-4 Põhivabadused ja mittediskrimineerimine 1. Vastavalt põhiseadusele tagab liit oma piires isikute, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise ning asutamisvabaduse. 2. Ilma et see piiraks põhiseaduse erisätete kohaldamist, on põhiseaduse reguleerimisalas keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel. --------------------------------------------------
Artikkel III-362

1. Kui Euroopa Liidu Kohus leiab, et liikmesriik ei ole täitnud põhiseadusest tulenevat kohustust, siis nõutakse sellelt riigilt kohtu otsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmist.

2. Kui komisjon on arvamusel, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid lõikes 1 osutatud otsuse täitmiseks, võib ta pärast seda, kui on andnud sellele riigile võimaluse esitada oma märkused, anda asja Euroopa Liidu Kohtusse. Seejuures näitab ta ära põhisumma või karistusmakse suuruse, mida ta asjaolusid arvestades peab sobivaks lasta asjassepuutuval liikmesriigil maksta.

Kui kohus leiab, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole tema otsust täitnud, võib ta sellele määrata põhisumma või karistusmakse.

See menetlus ei piira artikli III-361 kohaldamist.

3. Kui komisjon esitab artikli III-360 alusel hagi Euroopa Liidu Kohtusse põhjendusega, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole täitnud Euroopa raamseaduse ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust, võib ta juhul, kui peab seda sobivaks, näidata ära põhisumma või karistusmakse suuruse, mida ta asjaolusid arvestades peab sobivaks lasta asjassepuutuval liikmesriigil maksta.

Kui kohus tuvastab rikkumise, võib ta asjassepuutuvale liikmesriigile määrata põhisumma või karistusmakse, mis ei ületa komisjoni poolt määratud summat. Maksekohustus jõustub kohtuotsuses ettenähtud kuupäeval.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - II JAOTIS — VABADUSED - Artikkel II-73



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0044 - 0044



Artikkel II-73 Kunsti ja teaduse vabadus Kunsti ja teadusuuringuid ei piirata. Akadeemilist vabadust austatakse. --------------------------------------------------
35. Deklaratsioon Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus

KONVERENTS,

deklareerides Euroopa Liidu valmisolekut jätkata ka pärast Leedu ühinemist liiduga kuni 2006. aastani ja pärast seda piisava ühenduse lisaabi andmist Leedu püüetele lõpetada tuumaelektrijaama tegevus ning märkides, et Leedu, pidades silmas seda liidu solidaarsuse väljendust, on kohustunud sulgema Ignalina tuumaelektrijaama esimese reaktori enne 2005. aastat ja teise reaktori 2009. aastaks;

tunnistades, et endiselt Nõukogude Liidult päritud kahe 1500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine on pretsedenditu ja paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele, ning et tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine jätkub pärast praegust finantsperspektiivi, nagu see on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes;

osutades vajadusele võtta vastu rakendussätted liidu lisaabi jaoks, et tegelda Ignalina tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega;

märkides, et liidu abi kasutades pöörab Leedu piisavat tähelepanu nende piirkondade vajadustele, mida Ignalina tuumaelektrijaama sulgemine kõige rohkem mõjutab;

deklareerides, et siseturuga kokkusobivaks peetakse teatavaid avaliku abiga toetatavaid meetmeid nagu Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine ning ühenduse acquis'le vastav keskkonnakaitse ajakohastamine ja Ignalina tuumaelektrijaama reaktorite sulgemise järel nende asendamiseks vajalike traditsiooniliste elektritootmisvõimsuste moderniseerimine,

juhib tähelepanu, et sel eesmärgil on Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemislepingut ja -akti käsitleva protokolli II osa IV jaotisesse lülitatud erisätted.

--------------------------------------------------
12004V253

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 9. jagu — Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos - Artikkel III-253



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0111 - 0111
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - II PEATÜKK — RAHANDUSSÄTTED - 3. jagu — Eelarve täitmine ja täitmise kinnitamine - Artikkel III-408



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0177 - 0177



Artikkel III-408 Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelmise eelarveaasta eelarve täitmise aruande. Samuti saadab komisjon neile liidu varade ja kohustuste bilansi. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka saavutatud tulemuste põhjal, eelkõige artikli III-409 alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt osutatud puuduste osas, liidu finantside hindamisaruande. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 4. jagu — Põllumajandus ja kalandus - Artikkel III-226



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0100 - 0100



Artikkel III-226 1. Siseturg hõlmab ka põllumajandust ja põllumajandustoodetega kauplemist. 2. Siseturu rajamiseks ja toimimiseks ettenähtud eeskirjad kehtivad ka põllumajandustoodete suhtes, kui artiklites III-227 kuni III-232 ei ole sätestatud teisiti. 3. Tooted, mille suhtes kohaldatakse artikleid III-227 kuni III-232, on loetletud I lisas. 4. Põllumajandustoodete siseturu toimimise ja arenguga peab kaasnema ühine põllumajanduspoliitika. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 5. alajagu — Euroopa Liidu Kohus - Artikkel III-376



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0163 - 0163



Artikkel III-376 Euroopa Liidu Kohus ei ole pädev tegema otsuseid artiklitega I-40 ja I-41, V jaotise II peatüki ja artikli III-293 ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevate sätetega seotud küsimustes. Kohus on aga pädev kontrollima artikli III-308 järgimist ning tegema otsuseid artikli III-365 lõikes 4 sätestatud tingimuste kohaselt algatatud menetlustes, millega kontrollitakse füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes nõukogu poolt V jaotise II peatüki alusel vastuvõetud piiravaid meetmeid sätestavate Euroopa otsuste seaduslikkust. --------------------------------------------------
Artikkel III-429

1. Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kinnitamist käsitleva protokolli artikli 5 kohaldamist, võetakse Euroopa seadusega või raamseadusega meetmeid statistika koostamiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks.

2. Statistika koostamine on kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsusega; see ei too majandustegevuses osalejatele kaasa ülemäärast koormust.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - Protokollid ning lisa - 16.Protokoll Vaikse ookeani rahandusühenduse frangisüsteemi kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0347 - 0347



16. PROTOKOLL VAIKSE OOKEANI RAHANDUSÜHENDUSE FRANGISÜSTEEMI KOHTA KÕRGED LEPINGUOSALISED, SOOVIDES võtta arvesse konkreetset Prantsusmaaga seotud küsimust, ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule: Ainus artikkel Prantsusmaa võib säilitada eesõiguse emiteerida raha Uus-Kaledoonias, Prantsuse Polüneesias ning Wallisel ja Futunal vastavalt siseriiklike õigusaktidega kehtestatud tingimustele ja tal on ainuõigus määrata Vaikse ookeani rahandusühenduse frangi pariteeti. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - IV PEATÜKK — VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA - 5. jagu — Politseikoostöö - Artikkel III-275



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0121 - 0122



Artikkel III-275 1. Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist. 2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võidakse Euroopa seaduse või raamseadusega võtta meetmeid seoses: a) asjakohaste andmete kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetusega; b) töötajate koolituse toetamisega ning töötajate vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga; c) organiseeritud kuritegevuse raskete vormide avastamisega seotud ühiste uurimismeetoditega. 3. Nõukogu võib Euroopa seaduse või raamseadusega võtta meetmeid käesolevas artiklis nimetatud asutuste vahelise operatiivkoostöö valdkonnas. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - III JAOTIS — LIIDU PÄDEVUS - Artikkel I-18



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0018 - 0018



Artikkel I-18 Paindlikkuse klausel 1. Kui III osas määratletud poliitika raames osutub põhiseaduse mõne eesmärgi saavutamiseks vajalikuks liidu meede ning põhiseaduses ei ole sätestatud selleks vajalikke volitusi, võtab Ministrite Nõukogu asjakohased meetmed, tehes ühehäälse otsuse Euroopa Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. 2. Kasutades artikli I-11 lõikes 3 osutatud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli korda, juhib Euroopa Komisjon riikide parlamentide tähelepanu käesoleva artikli põhjal tehtavatele ettepanekutele. 3. Käesoleva artikli alusel võetud meetmed ei kohusta liikmesriike ühtlustama oma õigus- ja haldusnorme juhtudel, kui põhiseadus välistab sellise ühtlustamise. --------------------------------------------------
Artikkel III-335

1. Euroopa Parlament valib Euroopa ombudsmani. Vastavalt artikli I-10 lõike 2 punktile d ning artiklile I-49 on ta volitatud igalt liidu kodanikult või igalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, vastu võtma kaebusi haldusomavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses; välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana.

Kooskõlas oma kohustustega korraldab ombudsman kas omal algatusel, otseselt talle või siis Euroopa Parlamendi liikme kaudu esitatud kaebuste põhjal uurimise, kui ta leiab selleks olevat alust, välja arvatud juhud, kui väidetavad faktid on või on olnud arutamisel kohtumenetluses. Kui ombudsman tuvastab haldusliku omavoli juhtumi, esitab ta asja vastavale institutsioonile, organile või asutusele, kellel on aega kolm kuud, et ombudsmani oma seisukohast informeerida. Seejärel saadab ombudsman ettekande Euroopa Parlamendile ja vastavale institutsioonile, organile või asutusele. Kaebuse esitanud isikut informeeritakse uurimise tulemustest.

Ombudsman esitab igal aastal Euroopa Parlamendile aruande oma uurimiste tulemustest.

2. Ombudsman valitakse iga Euroopa Parlamendi valimise järel viimasega samaks ametiajaks. Ombudsmani võib ametisse tagasi nimetada.

Euroopa Kohus võib Euroopa Parlamendi taotlusel ombudsmani ametist tagandada, kui ta ei vasta enam tingimustele, mis on nõutavad tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises.

3. Ombudsman on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Nende kohustuste täitmisel ta ei taotle ega saa juhiseid üheltki institutsioonilt, organilt või asutuselt. Ametisoleku ajal ei tohi ombudsman töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal.

4. Euroopa Parlamendi Euroopa seadusega nähakse ette üksikasjalikud sätted ja üldtingimused, mis reguleerivad ombudsmani ülesannete täitmist. Euroopa Parlament teeb otsuse omal algatusel pärast komisjoni arvamuse küsimist ja nõukogu heakskiidul.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - B. Deklaratsioonid põhiseadusele lisatud protokollide kohta - Liikmesriikide deklaratsioonid - 45.Hispaania Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi deklaratsioon



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0473 - 0473



45. Hispaania Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi deklaratsioon Euroopa põhiseaduse lepingut kohaldatakse Gibraltari suhtes kui Euroopa territooriumi suhtes, mille välissuhete eest vastutab mõni liikmesriik. Kõnealune kohaldamine ei muuda asjaomaste liikmesriikide vastavaid seisukohti. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - II PEATÜKK — RAHANDUSSÄTTED - 1. jagu — Mitmeaastane finantsraamistik - Artikkel III-402



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0173 - 0174



Artikkel III-402 1. Mitmeaastane finantsraamistik kehtestatakse kooskõlas artikliga I-55 vähemalt viieks aastaks. 2. Finantsraamistikuga määratakse kindlaks iga-aastaste kulukohustuste assigneeringute piirmäärad iga kululiigi kohta ning iga-aastase maksete assigneeringute piirmäär. Kululiigid, mille arv on piiratud, vastavad liidu peamistele tegevusvaldkondadele. 3. Finantsraamistikuga kehtestatakse kõik muud sätted, mida on vaja iga-aastase eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks. 4. Kui nõukogu ei ole eelmise finantsraamistiku kehtivuse lõpuks vastu võtnud Euroopa seadust, mis määrab kindlaks uue finantsraamistiku, kehtivad eelmise finantsraamistiku viimase aasta piirmäärad ja muud sätted seni, kuni seadus vastu võetakse. 5. Kogu finantsraamistiku vastuvõtmise menetluse jooksul võtavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kõik vajalikud meetmed menetluse eduka lõpuleviimise hõlbustamiseks. --------------------------------------------------
Artikkel III-187

1. Euroopa Keskpankade Süsteemi juhivad Euroopa Keskpanga otsuseid tegevad organid, milleks on nõukogu ja juhatus.

2. Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikiri on sätestatud protokollis Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kinnitamise kohta.

3. Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 5 lõikeid 1, 2 ja 3, artikleid 17 ja 18, artikli 19 lõiget 1, artikleid 22, 23, 24 ja 26, artikli 32 lõikeid 2, 3, 4 ja 6, artikli 33 lõike 1 punkti a ja artiklit 36 võib muuta Euroopa seadusega, mis on vastu võetud:

a) kas komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga, või

b) Euroopa Keskpanga soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist komisjoniga.

4. Nõukogu võtab vastu Euroopa määrused ja otsused, milles sätestatakse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklis 4, artikli 5 lõikes 4, artikli 19 lõikes 2, artiklis 20, artikli 28 lõikes 1, artikli 29 lõikes 2, artikli 30 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 3 osutatud meetmed. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga:

a) kas komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga, või

b) Euroopa Keskpanga soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist komisjoniga.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - II PEATÜKK — MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA - 4. jagu — Erisätted liikmesriikide kohta, mille rahaühik on euro - Artikkel III-196



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0086 - 0086



Artikkel III-196 1. Euro koha kindlustamiseks rahvusvahelises valuutasüsteemis võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa otsuse, millega kehtestatakse ühised seisukohad majandus- ja rahaliidule erilist huvi pakkuvates küsimustes, mida järgitakse pädevates rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga. 2. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta asjakohaseid meetmeid ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete vastuvõtmisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, mille rahaühik on euro. Kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse nõukogu liikmete vähemalt 55 %-lise häälteenamusena tingimusel, et nad esindavad liikmesriike, mis hõlmavad kokku vähemalt 65 % osalevate liikmesriikide elanikkonnast. Blokeerivas vähemuses peab olema vähemalt minimaalne arv nendest nõukogu liikmetest, kes esindavad rohkem 35 % osalevate liikmesriikide elanikkonnast, pluss üks liige, ilma milleta loetakse saavutatuks kvalifitseeritud häälteenamus. --------------------------------------------------
Artikkel I-12

Pädevuse liigid

1. Kui põhiseadus omistab liidule teatud valdkonnas ainupädevuse, võib juriidiliselt siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit, liikmesriigid võivad seda teha ainult liidu volitusel või liidu õigusaktide rakendamiseks.

2. Kui põhiseadus omistab liidule teatud valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevuse, võivad nii liit kui ka liikmesriigid selles valdkonnas juriidiliselt siduvaid akte kehtestada ja vastu võtta. Liikmesriigid teostavad oma pädevust ainult niivõrd, kuivõrd liit ei ole oma pädevust teostanud või on otsustanud selle teostamise lõpetada.

3. Liikmesriigid koordineerivad oma majandus- ja tööhõivepoliitikat III osas ettenähtud korras, mille määratlemine on liidu pädevuses.

4. Liidu pädevuses on määratleda ja rakendada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, sealhulgas kujundada järk-järgult ühist kaitsepoliitikat.

5. Teatud valdkondades ja põhiseaduses sätestatud tingimustel on liit pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks, ilma et see asendaks liikmesriikide pädevuse neis valdkondades.

Liidu juriidiliselt siduvad aktid, mis neid valdkondi käsitlevate III osa sätete põhjal vastu võetakse, ei kohusta liikmesriike oma õigus- või haldusnorme ühtlustama.

6. Liidu pädevuse teostamise ulatus ja kord määratakse kindlaks III osa vastavates sätetes iga valdkonna kohta.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - IV JAOTIS — ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE ASSOTSIEERIMINE - Artikkel III-291



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0131 - 0131



Artikkel III-291 Nõukogu võtab maade ja territooriumide liiduga assotsieerimisel omandatud kogemuste alusel komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu Euroopa seadused, raamseadused, määrused ja otsused, mis käsitlevad maade ja territooriumide liiduga assotsieerimise üksikasjalikke eeskirju ja menetlusi. Sellised seadused või raamseadused võetakse vastu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. --------------------------------------------------
Artikkel III-165

1. Ilma et see mõjutaks artikli III-164 kohaldamist, tagab komisjon artiklites III-161 ja III-162 esitatud põhimõtete rakendamise. Liikmesriigi avalduse põhjal või omal algatusel ning koostöös teda abistavate liikmesriikide pädevate asutustega uurib komisjon juhtumeid, mil kahtlustatakse nimetatud põhimõtete rikkumist. Kui komisjon leiab, et põhimõtteid on rikutud, paneb ta ette kohased meetmed rikkumise lõpetamiseks.

2. Kui lõikes 1 osutatud rikkumist ei lõpetata, sedastab komisjon kõnealuste põhimõtete rikkumise motiveeritud Euroopa otsuses. Komisjon võib otsuse avaldada ja volitada liikmesriike võtma olukorra parandamiseks vajalikke meetmeid, mille tingimused ja üksikasjad määrab komisjon.

3. Komisjon võib võtta vastu Euroopa määrusi, mis on seotud kokkulepete liikidega, mille suhtes nõukogu on vastu võtnud Euroopa määruse vastavalt artikli III-163 teise lõigu punktile b.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 2.Deklaratsioon artikli I-9 lõike 2 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0420 - 0420



2. Deklaratsioon artikli I-9 lõike 2 kohta Konverents lepib kokku, et liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tuleks korraldada sellisel viisil, et säiliksid liidu õiguse erijooned. Seoses sellega täheldab konverents korrapärase dialoogi olemasolu Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu vahel; seda dialoogi võiks intensiivistada, kui Euroopa Liit ühineb Euroopa selle konventsiooniga. --------------------------------------------------
Artikkel III-214

1. Iga liikmesriik tagab naistele ja meestele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise.

2. Käesolevas artiklis mõistetakse "tasu" all harilikku põhi- või miinimumpalka või mõnda muud tasumoodust kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab.

Võrdne tasu ilma soolise diskrimineerimiseta tähendab, et:

a) ühe ja sama tükitööna tehtava töö eest arvestatakse tasu ühe ja sama mõõtühiku alusel;

b) ajatöö eest ühel ja samal töökohal on ühesugune tasu.

3. Euroopa seaduse või raamseadusega kehtestatakse meetmed, et tagada naiste ja meeste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte, sealhulgas võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. Seadus või raamseadus võetakse vastu pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega.

4. Pidades silmas naiste ja meeste täieliku ja tegeliku võrdõiguslikkuse tagamist tööasjus, ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või võtmast meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada halvemust tööalases karjääris.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 1. alajagu — Euroopa Parlament - Artikkel III-334



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0151 - 0151



Artikkel III-334 Vastavalt artikli I-10 lõike 2 punktile d on igal liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, õigus kas üksikult või koos teiste isikutega pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole küsimuses, mis kuulub liidu tegevusvaldkondadesse ja puudutab otseselt teda. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - III JAOTIS — VÕRDSUS - Artikkel II-85



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0047 - 0047



Artikkel II-85 Eakate õigused Liit tunnustab ja austab eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus. --------------------------------------------------