34. PROTOKOLL LIIDU INSTITUTSIOONE JA ORGANEID KÄSITLEVATE ÜLEMINEKUSÄTETE KOHTA

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

SELLEKS, et korraldada üleminekut Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liidult ja Euroopa Ühenduselt Euroopa põhiseaduse lepinguga asutatud Euroopa Liidule, mis on nende õigusjärglane, on vaja kehtestada üleminekusätted, mida kohaldatakse enne, kui kõik põhiseaduse sätted ning nende rakendamiseks vajalikud aktid jõustuvad täies ulatuses,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I JAOTIS

SÄTTED EUROOPA PARLAMENDI KOHTA

Artikkel 1

1. Põhiseaduse artikli I-20 lõike 2 teise lõigu kohaselt võtab Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa otsuse Euroopa Parlamendi koosseisu kehtestamise kohta piisavalt aegsasti enne 2009. aasta parlamendivalimisi.

2. Valimisperioodi 2004–2009 jooksul on igast liikmesriigist Euroopa Parlamenti valitavate esindajate koosseis ja arv sama kui see oli Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumise kuupäeval:

Belgia | 24 |

Tšehhi Vabariik | 24 |

Taani | 14 |

Saksamaa | 99 |

Eesti | 6 |

Kreeka | 24 |

Hispaania | 54 |

Prantsusmaa | 78 |

Iirimaa | 13 |

Itaalia | 78 |

Küpros | 6 |

Läti | 9 |

Leedu | 13 |

Luksemburg | 6 |

Ungari | 24 |

Malta | 5 |

Madalmaad | 27 |

Austria | 18 |

Poola | 54 |

Portugal | 24 |

Sloveenia | 7 |

Slovakkia | 14 |

Soome | 14 |

Rootsi | 19 |

Ühendkuningriik | 78 |

II JAOTIS

EUROOPA ÜLEMKOGU JA NÕUKOGU KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 2

1. Põhiseaduse artikli I-25 lõigete 1, 2 ja 3 sätted kvalifitseeritud häälteenamuse määratluse kohta Euroopa Ülemkogus ja nõukogus jõustuvad 1. novembril 2009, pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi põhiseaduse artikli I-20 lõike 2 kohaselt.

2. Järgmised sätted kehtivad kuni 31. oktoobrini 2009, ilma et see piiraks põhiseaduse artikli I-25 lõike 4 kohaldamist.

Kui Euroopa Ülemkogu ja nõukogu otsuste tegemisel on nõutav kvalifitseeritud häälteenamus, arvestatakse liikmete hääli järgmiselt:

Belgia | 12 |

Tšehhi Vabariik | 12 |

Taani | 7 |

Saksamaa | 29 |

Eesti | 4 |

Kreeka | 12 |

Hispaania | 27 |

Prantsusmaa | 29 |

Iirimaa | 7 |

Itaalia | 29 |

Küpros | 4 |

Läti | 4 |

Leedu | 7 |

Luksemburg | 4 |

Ungari | 12 |

Malta | 3 |

Madalmaad | 13 |

Austria | 10 |

Poola | 27 |

Portugal | 12 |

Sloveenia | 4 |

Slovakkia | 7 |

Soome | 7 |

Rootsi | 10 |

Ühendkuningriik | 29 |

Kui otsus tuleb teha põhiseaduse kohaselt komisjoni ettepaneku põhjal, on otsuste vastuvõtmiseks vaja vähemalt 232 poolthäält, mis esindavad liikmete enamust. Muudel juhtudel tehakse otsused vähemalt 232 poolthäälega, mis esindavad vähemalt kaht kolmandikku liikmetest.

Kui Euroopa Ülemkogu või nõukogu võtab õigusakti vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, võib Euroopa Ülemkogu liige või nõukogu liige nõuda kontrollimist, et veenduda, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % liidu elanike üldarvust. Kui see nii ei ole, jääb akt vastu võtmata.

3. Järgmiste ühinemiste korral arvutatakse lõikes 2 osutatud alampiir nii, et häälte arvus väljendatud kvalifitseeritud häälteenamus ei ületaks alampiiri, mis tuleneb Nice'i lepingu vastuvõtnud konverentsi lõppakti deklaratsioonis Euroopa Liidu laienemise kohta esitatud tabelist.

4. Järgmised kvalifitseeritud häälteenamuse määratlemist käsitlevad sätted jõustuvad 1. novembril 2009:

- põhiseaduse artikli I-44 lõike 3 kolmanda, neljanda ja viienda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli I-59 lõike 5 teise ja kolmanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli I-60 lõike 4 teise lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-179 lõike 4 kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-184 lõike 6 kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-184 lõike 7 kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-194 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-196 lõike 3 teise ja kolmanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-197 lõike 4 teise ja kolmanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-198 lõike 2 kolmanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-312 lõike 3 kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- põhiseaduse artikli III-312 lõike 4 kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- protokolli Ühendkuningriigi ning Iirimaa seisukoha kohta piirikontrolli-, varjupaiga- ja sisserändepoliitika ning politseikoostöö ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö suhtes, artikli 1 teise, kolmanda ja neljanda lõigu, ja artikli 3 lõike 1 teise, kolmanda ja neljanda lõigu sätted;

- protokolli Taani seisukoha kohta artikli 1 teise, kolmanda ja neljanda lõigu ja artikli 5 kolmanda, neljanda ja viienda lõigu sätted.

Kui hääletamisel ei osale kõik nõukogu liikmed, nimelt esimeses lõigus märgitud artiklites osutatud juhtudel, määratletakse kuni 31. oktoobrini 2009 kvalifitseeritud häälteenamust kui sedasama võrdelist osa arvestatud häältest ja sedasama võrdelist osa nõukogu liikmete arvust ning vajadusel kui sedasama protsendimäära asjaomaste liikmesriikide elanike arvust, mis on sätestatud lõikes 2.

Artikkel 3

Kuni põhiseaduse artikli I-24 lõikes 4 osutatud Euroopa otsuse jõustumiseni võib nõukogu koos käia artikli I-24 lõigetes 2 ja 3 sätestatud koosseisudes ja muudes koosseisudes nimekirja alusel, mis on kehtestatud üldasjade nõukogu poolt lihthäälteenamuse alusel tehtud Euroopa otsusega.

III JAOTIS

KOMISJONI, SEALHULGAS LIIDU VÄLISMINISTRIT KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 4

Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumise kuupäeval ametis olevad komisjoni liikmed jäävad ametisse kuni oma ametiaja lõpuni. Liidu välisministri ametisse nimetamise kuupäeval lõpeb aga liidu välisministriga sama kodakondsusega komisjoni liikme ametiaeg.

IV JAOTIS

NÕUKOGU PEASEKRETÄRI, ÜHISE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGET ESINDAJAT JA NÕUKOGU ASEPEASEKRETÄRI KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 5

Nõukogu peasekretäri, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja nõukogu asepeasekretäri ametiaeg lõpeb Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumise kuupäeval. Nõukogu määrab peasekretäri kooskõlas põhiseaduse artikli III-344 lõikega 2.

V JAOTIS

NÕUANDVAID ORGANEID KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 6

Kuni põhiseaduse artiklis III-386 osutatud Euroopa otsuse jõustumiseni on regioonide komitee liikmete arv järgmine:

Belgia | 12 |

Tšehhi Vabariik | 12 |

Taani | 9 |

Saksamaa | 24 |

Eesti | 7 |

Kreeka | 12 |

Hispaania | 21 |

Prantsusmaa | 24 |

Iirimaa | 9 |

Itaalia | 24 |

Küpros | 6 |

Läti | 7 |

Leedu | 9 |

Luksemburg | 6 |

Ungari | 12 |

Malta | 5 |

Madalmaad | 12 |

Austria | 12 |

Poola | 21 |

Portugal | 12 |

Sloveenia | 7 |

Slovakkia | 9 |

Soome | 9 |

Rootsi | 12 |

Ühendkuningriik | 24 |

Artikkel 7

Kuni põhiseaduse artiklis III-389 osutatud Euroopa otsuse jõustumiseni on majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete arv järgmine:

Belgia | 12 |

Tšehhi Vabariik | 12 |

Taani | 9 |

Saksamaa | 24 |

Eesti | 7 |

Kreeka | 12 |

Hispaania | 21 |

Prantsusmaa | 24 |

Iirimaa | 9 |

Itaalia | 24 |

Küpros | 6 |

Läti | 7 |

Leedu | 9 |

Luksemburg | 6 |

Ungari | 12 |

Malta | 5 |

Madalmaad | 12 |

Austria | 12 |

Poola | 21 |

Portugal | 12 |

Sloveenia | 7 |

Slovakkia | 9 |

Soome | 9 |

Rootsi | 12 |

Ühendkuningriik | 24 |

--------------------------------------------------