Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0948 - 0953



Protokoll nr 8 Poola terasetööstuse restruktureerimise kohta 1. Olenemata EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88, loetakse Poola poolt teatavatele Poola terasetööstuse osadele restruktureerimiseks antud riigiabi ühisturuga kokkusobivaks, tingimusel et: - ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Poola vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu [1] ESTÜ tooteid käsitleva protokolli nr 2 artikli 8 lõikes 4 ettenähtud tähtaega on pikendatud kuni ühinemiskuupäevani, - nimetatud protokolli pikendamise aluseks olnud restruktureerimiskava tingimusi järgitakse aastatel 2002-2006, - täidetakse käesolevas protokollis esitatud tingimusi ning - pärast ühinemiskuupäeva ei anta Poola terasetööstuse restruktureerimiseks mingit riigiabi. 2. Lisas 1 loetletud äriühingute individuaalsetes äriplaanides kirjeldatud ja käesolevas protokollis esitatud tingimustele vastav Poola terasesektori restruktureerimine viiakse lõpule hiljemalt 31. detsembriks 2006 (edaspidi "restruktureerimisperioodi lõpp"). 3. Poola terasetööstuse restruktureerimise raames võivad riigiabi saada ainult lisas 1 loetletud äriühingud (edaspidi "abisaajad äriühingud"). 4. Abisaaja äriühing ei tohi: a) lisas 1 loetlemata äriühinguga ühinemise korral anda edasi abi, mis anti abisaajale äriühingule; b) võtta üle sellise lisas 1 loetlemata äriühingu vara, kellele on ajavahemikul kuni 31. detsembrini 2006 välja kuulutatud pankrot. 5. Abisaaja äriühingu hilisem erastamine peab toimuma piisavalt läbipaistvalt ning erastamise korral austatakse käesolevas protokollis kindlaksmääratud tingimusi ja põhimõtteid, mis käsitlevad elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist. Äriühingu või üksikvara müügi osana ei anta täiendavat riigiabi. 6. Abisaajatele äriühingutele antud restruktureerimisabi määratakse kindlaks põhjendustes, mis esitatakse heakskiidetud Poola terasetööstuse restruktureerimiskavas ja nõukogu poolt heakskiidetud individuaalsetes äriplaanides. Ent ühelgi juhul ei tohi aastatel 1997-2003 väljamakstud abi ega selle kogusumma ületada 3387070000 Poola zlotti. Sellest kogusummast - ei ületa Polskie Huty Stali (edaspidi "PHS") puhul 1997. aastast kuni 2003. aasta lõpuni juba antud või antav restruktureerimisabi 3140360000 zlotti. Aastatel 1997-2001 on PHS juba saanud restruktureerimisabi 62360000 zlotti; 2002. ja 2003. aastal saab ta täiendavat restruktureerimisabi mitte rohkem kui 3078000000 zlotti olenevalt heakskiidetud restruktureerimiskavas ettenähtud nõuetest (kui Euroopa lepingu protokolli nr 2 kohaselt antakse 2002. aasta lõpus ajapikendust, makstakse kogu summa välja 2002. aastal, vastasel korral 2003. aastal); - Huta Andrzej S.A., Huta Bankowa Sp. z o.o., Huta Batory S.A., Huta Buczek S.A., Huta L.W. Sp. z o.o., Huta Łabędy S.A. ja Huta Pokój S.A. puhul (edaspidi "teised abisaajad äriühingud") ei ületa 1997. aastast kuni 2003. aasta lõpuni juba antud või antav terasetööstuse restruktureerimisabi 246710000 zlotti. Aastatel 1997-2001 on need äriühingud juba saanud restruktureerimisabi 37160000 zlotti; nad saavad täiendavat restruktureerimisabi mitte rohkem kui 210210000 zlotti olenevalt heakskiidetud restruktureerimiskavas ettenähtud nõuetest (kui Euroopa lepingu protokolli nr 2 kohaselt antakse 2002. aasta lõpus ajapikendust, makstakse 182170000 zlotti välja 2002. aastal ja 27380000 zlotti 2003. aastal, vastasel korral makstakse 210210000 zlotti välja 2003. aastal). Poola ei anna Poola terasetööstuse restruktureerimiseks muud riigiabi. 7. Aastatel 1997-2006 vähendab Poola valmistoodete puhul netovõimsust vähemalt 1231000 tonni võrra. See kogusumma hõlmab netovõimsuse vähendamist vähemalt 715000 tonni aastas kuumvaltsitud toodete puhul ja 716000 tonni aastas külmvaltsitud toodete puhul, samuti suurenemist kuni 200000 tonni võrra aastas kõigi teiste valmistoodete puhul. Võimsuse vähendamise ainsaks mõõtmisaluseks on tootmisrajatiste sulgemine alatiseks nende füüsilise hävitamise teel, nii et selliseid rajatisi ei ole enam võimalik taastada. Teraseettevõtja pankroti väljakuulutamist ei loeta võimsuse vähendamiseks. Lisas 2 esitatud netovõimsuse vähendamine on saavutada tulev miinimumeesmärk ning tegelik netovõimsuse vähendamine ja selle saavutamise ajakava kehtestatakse Poola lõpliku restruktureerimisprogrammi ja individuaalsete äriplaanide alusel vastavalt Euroopa lepingule, võttes arvesse eesmärki tagada abisaajate äriühingute elujõulisus 31. detsembriks 2006. 8. Abisaaja äriühingu PHS äriplaan viiakse ellu. Eelkõige: a) restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele: - PHS tootmisrajatised korraldatakse ümber tootepõhiselt ning tagatakse organisatsiooni horisontaalstruktuur funktsioonide järgi (ost, tootmine, müük), - PHS-s luuakse ühtne juhtimisstruktuur, mis võimaldab konsolideerimisel sünergia täielikku realiseerimist, - PHS strateegilised eesmärgid arenevad tootmiskesksetest turustamiskeskseteks, - parandatakse PHS ärijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust ning tagatakse otsemüügi parem kontrollimine, - mõistlikele majanduslikele kaalutlustele tuginedes vaatab PHS läbi kõrvalettevõtete strateegia ning vajaduse korral reintegreerib teenused emaettevõttesse, - PHS vaatab läbi oma tootevaliku, vähendab ülevõimsust pooltoodete puhul ning liigub üldiselt kõrgema lisandväärtusega toodete turu suunas, - PHS investeerib valmistoodete kvaliteedi parandamiseks; erilist tähelepanu pööratakse sellele, et saavutada PHS restruktureerimisprogrammi rakendamise ajakavas ettenähtud tähtajaks ning hiljemalt 2006. aasta lõpuks PHS Krakówi tehases toodangukvaliteedi tase 3-Sigma; b) restruktureerimisperioodil vähendatakse PHS-s maksimaalselt kulusid energiatõhususe, ostude parandamise ja Euroopa Liidu tasemega võrreldava tootlikkuse tagamise kaudu; c) viiakse ellu tööjõu restruktureerimine; 31. detsembriks 2006 saavutatakse EL terasetööstuse tooterühmade tootlikkuse tasemega võrreldav tootlikkuse tase koondnäitajate alusel, mis hõlmavad ka kaudset tööhõivet äriühingule täielikult kuuluvates teenindusettevõtetes; d) igasugune erastamine peab toimuma piisavalt läbipaistvalt ning PHS kaubanduslikku väärtust silmas pidades. Müügi osana ei anta täiendavat riigiabi. 9. Teiste abisaajate äriühingute äriplaanid viiakse ellu. Eelkõige: a) kõigi teiste abisaajate äriühingute restruktureerimispüüded keskenduvad järgmisele: - strateegilised eesmärgid arenevad tootmiskesksetest turustamiskeskseteks, - parandatakse äriühingute ärijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust ning tagatakse otsemüügi parem kontrollimine, - mõistlikele majanduslikele kaalutlustele tuginedes vaadatakse läbi kõrvalettevõtete strateegia ning vajaduse korral reintegreeritakse teenused emaettevõtetesse; b) Huta Bankowa puhul viiakse ellu kulude vähendamise programm; c) Huta Buczeki puhul saadakse vajalik rahaline tugi võlausaldajatelt ja kohalikelt finantseerimisasutustelt ning viiakse ellu kulude vähendamise programm, sealhulgas vähendatakse investeerimiskulusid olemasolevate tootmisrajatiste kohandamise teel; d) Huta Łabędy puhul viiakse ellu kulude vähendamise programm ja vähendatakse sõltuvust mäetööstusest; e) Huta Pokój puhul saavutatakse tütarettevõtetes rahvusvahelistele tootlikkusstandarditele vastav tase, vähendades energiatarbimist ja katkestades töötlemisse ja ehitusse kavandatud investeeringud; f) Huta Batory puhul saavutatakse võlausaldajate ja finantseerimisasutustega kokkulepe võlgade ümberkorraldamise ja investeerimislaenude kohta. Äriühing tagab ka kulude olulise täiendava vähendamise, mis on seotud tööjõu restruktureerimise ja tõhususe parandamisega; g) Huta Andrzej puhul kindlustatakse selle arenguks stabiilne finantsbaas, pidades lepinguläbirääkimisi äriühingu praeguste laenuandjate, pikaajaliste võlausaldajate, kaubanduskrediidiandjate ja finantseerimisasutuste vahel. Tuleb teha täiendavaid investeeringuid torukuumvaltspinkidesse, samuti tuleb viia ellu töötajate vähendamise programm; h) Huta L.W. puhul tehakse investeeringuid, mis on seotud äriühingu kuumvaltspinkide projekti, tõsteseadmete ja keskkonnaseisundiga. Samuti saavutab see äriühing kõrgema tootlikkustaseme tööjõu restruktureerimise ja välisteenuste kulude vähendamise kaudu. 10. Kõik hilisemad üldise restruktureerimiskava ja individuaalplaanide muudatused peab heaks kiitma komisjon ja vajaduse korral nõukogu. 11. Restruktureerimine toimub täieliku läbipaistvuse tingimusel ja mõistlike turumajanduspõhimõtete alusel. 12. Komisjon ja nõukogu jälgivad tähelepanelikult restruktureerimiskava elluviimist ja käesolevas protokollis esitatud, elujõulisust, riigiabi ja võimsuse vähendamist käsitlevate tingimuste täitmist enne ja pärast ühinemist kuni restruktureerimisperioodi lõpuni vastavalt punktidele 13—18. Selleks esitab komisjon nõukogule aruande. 13. Peale riigiabi jälgivad komisjon ja nõukogu veel lisas 3 esitatud restruktureerimise kriteeriumide täitmist. 14. Jälgimise alla kuulub sõltumatu hindamine, mis toimub aastatel 2003, 2004, 2005 ja 2006. Hindamise juurde kuulub komisjoni korraldatav elujõulisustest ja tootlikkuse mõõtmine. 15. Poola teeb täielikku koostööd jälgimiskorralduse raames. Eelkõige: - esitab Poola komisjonile kuni restruktureerimisperioodi lõpuni hiljemalt iga aasta 15. märtsil ja 15. septembril kuue kuu aruanded abisaajate äriühingute restruktureerimise kohta, - esimene aruanne peab komisjoni jõudma 15. märtsiks 2003 ja viimane aruanne 15. märtsiks 2007, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab teisiti, - aruanded sisaldavad kogu informatsiooni, mis on vajalik restruktureerimisprotsessi, riigiabi ning võimsuse vähendamise ja kasutamise jälgimiseks, ning neis esitatakse piisavad finantsandmed, mis võimaldavad hinnata, kas käesoleva protokolli tingimused ja nõuded on täidetud. Aruanded peavad sisaldama vähemalt lisas 4 loetletud andmeid, mida komisjonil on õigus muuta vastavalt jälgimisprotsessi käigus kogetule. Peale lisas 1 loetletud äriühingute individuaalsete majandustegevuse aruannete tuleb esitada ka aruanne Poola terasesektori üldolukorra kohta, kaasa arvatud hiljutised makromajanduslikud arengud, - samuti peab Poola esitama punktis 14 ettenähtud sõltumatu hindamise jaoks vajaliku lisateabe, - Poola kohustab abisaajaid äriühinguid avaldama kõiki asjakohaseid andmeid, mida muudel juhtudel võidakse pidada konfidentsiaalseteks. Nõukogule aruannet esitades tagab komisjon, et äriühingu kohta käivat konfidentsiaalset informatsiooni ei avalikustata. 16. Komisjon võib igal ajal otsustada volitada sõltumatut konsultanti hindama jälgimistulemusi, tegema vajalikke uurimisi ning esitama tulemusi komisjonile ja nõukogule. 17. Kui jälgimise põhjal tuvastab komisjon olulisi lahknevusi finantsandmetest, mille põhjal hinnati elujõulisust, võib ta nõuda Poolalt vajalike meetmete võtmist, et tugevdada või muuta asjaomaste abisaajate äriühingute restruktureerimismeetmeid. 18. Kui jälgimisel ilmneb, et: a) ei ole täidetud käesolevas protokollis esitatud üleminekukorra tingimusi või b) ei ole täidetud kohustusi, mis on võetud selle tähtaja pikendamisel, mille jooksul Poola võib erandkorras anda oma terasetööstuse restruktureerimiseks riigiabi Euroopa lepingu [2] alusel, või c) restruktureerimisperioodi jooksul on Poola andnud nõuetele mittevastavat täiendavat riigiabi terasetööstusele ja eelkõige abisaajatele äriühingutele, ei jõustu käesolevas protokollis esitatud üleminekukord. Komisjon astub vajalikke samme, et nõuda asjaomastelt äriühingutelt käesoleva protokolli tingimusi rikkudes antud abi tagasimaksmist. [1] EÜT L 348, 31.12.1993, lk 2. [2] EÜT L 348, 31.12.1993, lk 2. -------------------------------------------------- LISA 1 POOLA TERASETÖÖSTUSE RESTRUKTUREERIMISPROGRAMMI ALUSEL RIIGIABI SAAVAD ÄRIÜHINGUD "Polskie Huty Stali" S.A. Katowice Huta Andrzej S.A. Zawadzkie Huta Bankowa Sp. z o.o. Dąbrowa Górnicza, Huta Andrzej S.A. Chorzów Huta Andrzej S.A. Sosnowiec Huta L.W. Sp. z o.o. Warszawa Huta Łabędy S.A. Gliwice Huta Pokój S.A. Ruda Śląska . -------------------------------------------------- LISA 2 VÕIMSUSE MUUTMISE AJAKAVA (VÄHENDAMINE JA SUURENDAMINE) [1] Äriühing | Objekt | Minimaalne võimsuse muutus (tonni aastas) | Tootmise muutumise kuupäev | Lõpliku sulgemise kuupäev | PHS | Peen- ja kesksordimetalli valtspink, Świętochłowice | −340000 | 1997 | 1997 | Łabędy | Kesksordimetalli valtspink | −90000 | 2000 | 2000 | PHS | Galvaanimisliin, Świętochłowice | +100000 | 2000 | — | PHS | Ribametalli kuumvaltspink, Kraków | −700000 | 31.12.2002 | 31.3.2005 | PHS | Ribametalli külmvaltspink, Świętochłowice | −36000 | 31.12.2002 | 31.12.2005 | L.W. | Kitsas ribametalli külmvaltspink | −30000 | 31.12.2002 | 31.12.2004 | Łabędy | Kesksordimetalli valtspink | −90000 | 30.09.2003 | 30.9.2003 | Łabędy | Universaalne lehtmetalli valtspink | −35000 | 31.12.2003 | 31.12.2003 | Bankowa | Kesksordimetalli valtspink | −60000 | 31.12.2004 | 31.12.2006 | PHS | Traadivaltspink, Sosnowiec | +200000 | 01.1.2005 | — | PHS | Liin lehtmetalli tööstuslikuks katmiseks, Świętochłowice | +100000 | 01.1.2005 | — | PHS | Ribametalli külmvaltspingid, Kraków (reverseeritav neljavaltsiline valtspink ja viieraamiline valtspink) | −650000 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | PHS | Lehtmetalli kuumvaltspink, Kraków | +400000 | 01.1.2006 | — | | Netovõimsuse muutus | −1231000 | | | [1] Võimsuse vähendamine peaks olema lõplik, nagu on määratletud komisjoni otsuses 3010/91/ESTÜ (EÜT L 286, 16.10.1991, lk 20). -------------------------------------------------- LISA 3 RESTRUKTUREERIMISE KRITEERIUMID JA JÄLGIMINE 1. Elujõulisus Võttes arvesse komisjoni kohaldatavaid raamatupidamisarvestuse erieeskirju, saavutab iga abisaaja äriühing hiljemalt 31. detsembriks 2006 oma põhitegevusest saadava aastase brutokasumi alammäära (10 % käibest integreerimata teraseettevõtete puhul ja 13,5 % käibest integreeritud terasetehaste puhul) ning omakapitali tasuvuse, mis on vähemalt 1,5 % käibest. Seda kontrollitakse sõltumatu hindamise käigus, mis korraldatakse igal aastal ajavahemikul 2003-2006 protokolli punktis 14 sätestatu kohaselt. 2. Tootlikkus 31. detsembriks 2006 saavutatakse järk-järgult EL terasetööstuse tootlikkusega võrreldav üldine tootlikkus, mis põhineb konsolideeritud kulu- ja tööhõivenäitajatel ning otsese tööhõive näitajatel. Seda kontrollitakse sõltumatu hindamise käigus, mis korraldatakse igal aastal ajavahemikul 2003-2006 protokolli punktis 14 sätestatu kohaselt. 3. Kulude vähendamine Erilist tähelepanu pööratakse kulude vähendamisele kui ühele elujõulisuse põhielemendile. Kulude vähendamine toimub täielikult kooskõlas abisaaja äriühingu äriplaaniga. Kulude vähendamine toimub restruktureerimisperioodil, eesmärgiga saavutada restruktureerimisperioodi lõpuks kulutase, mis on võrreldav EL terasetööstuse kulutasemega. -------------------------------------------------- LISA 4 INFORMATSIOONI KÄSITLEVATE NÕUETE SOOVITUSLIK LOEND 1. Toodang ja turu mõju - toorterase ning pool- ja valmistoodete kuutoodang ja toodanguprognoos ülejäänud restruktureerimisperioodiks tootekategooria ja tootevaliku järgi, - müüdud tooted ja müügiprognoos ülejäänud restruktureerimisperioodiks, sealhulgas kogused, hinnad ja turud; jaotus tootevaliku järgi. 2. Investeeringud - andmed realiseeritud investeeringute kohta, - lõpuleviimise kuupäev, - investeerimiskulud, finantseerimisallikad ja kaasatud abi summa, - abi maksmise kuupäev, juhul kui abi saadakse, - andmed kavandatud investeeringute kohta. 3. Tööjõu vähendamine - kaotatud töökohtade arv ja töökohtade kaotamise aeg, - tööhõive areng abisaajates äriühingutes (eristades otsest ja kaudset tööhõivet), - töölepingute ja välisteenuste lepingutega seotud kulude jaotus. 4. Võimsus (kogu Poola terasesektori suhtes) - MPP-des (MPP on maksimaalne võimalik aastatoodang, mis on saavutatav tavaliste töötingimuste juures) väljendatud tootmisvõimsuste sulgemise kuupäev või eeldatav kuupäev ning üksikasjade kirjeldus, - kõnesolevate seadmete demonteerimise (nagu see on määratletud komisjoni otsuses nr 3010/91/ESTÜ teabe kohta, mida teraseettevõtted peavad oma investeeringute kohta esitama [1] kuupäev või eeldatav kuupäev ning andmed demonteerimise kohta, - uute võimsuste kasutuselevõtmise kuupäev või eeldatav kuupäev ning nende kirjeldus, - toorterase ja valmistoodete koguvõimsuse areng Poolas kategooriate järgi. 5. Kulud - kulude jaotus ning nende varasem ja tulevane areng, eelkõige tööjõukulude vähendamise, energiatarbimise, toorainekulude vähendamise, lisaseadmete ja välisteenuste vähendamise osas. 6. Finantstulemused - valitud kesksete finantsnäitajate areng, et tagada elujõulisuse suurenemine (finantstulemused ja -näitajad tuleb esitada nii, et need võimaldaksid võrdlust äriühingu finantsilise restruktureerimise plaaniga ja hõlmaksid komisjoni korraldatavat elujõulisustesti), - finantseerimiskulude tase, - saadud abi üksikasjad ja ajakava, - juba saadud abi väljamaksmise üksikasjad ja ajakava, - võimalike uute laenude tingimused (olenemata allikast), - auditeeritud raamatupidamisaruanded. 7. Erastamine - erastamise kord, - müügihind, kohaldatavad tingimused ja olemasolevate kohustuste käsitlemine, - müügitulu kasutamine, - müügikuupäev, - äriühingu finantsseisund müümise ajal, - äriühingu/vara väärtus müümise ajal ja väärtuse määramiseks kasutatud meetod. 8. Uue äriühingu või uute tehaste asutamine, millega kaasneb võimsuse suurenemine - andmed iga era- või avaliku sektori osaleja kohta, - uue äriühingu või uute tehaste asutamise finantseerimisallikad, - era- ja avalike aktsionäride osalemise tingimused, - uue äriühingu juhtimisstruktuur. 9. Muu lisateave, mida peetakse protokolli punktis 14 ettenähtud sõltumatu hindamise jaoks vajalikuks. [1] EÜT L 286, 16.10.1991, lk 20. --------------------------------------------------