Artikkel 2

Euroopa Ühenduse asutamislepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

1) Lepingu pealkiri asendatakse järgmisega: "Euroopa Liidu toimimise leping".

A. HORISONTAALSED MUUDATUSED

2) Kogu lepingu ulatuses:

a) asendatakse sõna "ühendus" ja sõnad "Euroopa Ühendus" sõnaga "liit", sõnad "Euroopa ühendused" sõnadega "Euroopa Liit", välja arvatud artikli 299 lõike 6 punkt c, mis nummerdatakse ümber artikli 311a lõike 5 punktiks c. Artikli 136 esimese lõigu osas kohaldatakse eelnevat muudatust vaid sõna "ühendus" suhtes;

b) asendatakse sõnad "käesolev leping" sõnaga "aluslepingud" sobivas käändes ning vajaduse korral viiakse nimetatud nimisõnaga ühilduvad tegusõnad mitmuse vormi; käesolevat punkti ei kohaldata artikli 182 kolmanda lõigu ning artiklite 312 ja 313 suhtes;

c) asendatakse sõnad "[nõukogu] […] vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele" ja selle väljendi muud esinemiskujud sõnadega "[Euroopa Parlament ja nõukogu] [...] seadusandliku tavamenetluse kohaselt" ja kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri ning sõnad "artiklis 251 sätestatud menetlus" ja selle väljendi muud esinemiskujud asendatakse sõnadega "seadusandlik tavamenetlus" sobivas käändes;

d) jäetakse sõnad "kvalifitseeritud häälteenamusega" välja ning kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri;

e) asendatakse sõnad "riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulev nõukogu" ja selle väljendi muud esinemiskujud sõnadega "Euroopa Ülemkogu" sobivas käändes;

f) asendatakse sõnad "institutsioonid või asutused" ja sõnad "institutsioonid või organid", sõnadega "institutsioonid, organid või asutused" sobivas käändes, välja arvatud artikli 193 esimeses lõigus;

g) asendatakse sõna "ühisturg" sõnaga "siseturg" sobivas käändes;

h) asendatakse sõna "eküü" sõnaga "euro" sobivas käändes;

i) asendatakse sõnad "[liikmesriigid] […], mille suhtes ei ole kehtestatud erandit" ja sõnad "[liikmesriigid] […], mille suhtes ei kehti erand" sõnadega "[liikmesriigid][…], mille rahaühik on euro" sobivas käändes;

j) asendatakse lühend "EKP" sõnadega "Euroopa Keskpank" sobivas käändes;

k) asendatakse sõnad "EKPS põhikiri" sõnadega "EKPS ja EKP põhikiri" sobivas käändes;

l) asendatakse sõnad "artiklis 114 ettenähtud komitee", "artiklis 114 märgitud komitee" ja "artiklis 114 nimetatud komitee" sõnadega "majandus- ja rahanduskomitee" sobivas käändes;

m) asendatakse sõnad "Euroopa Kohtu põhikiri" või "kohtu põhikiri" sõnadega "Euroopa Liidu Kohtu põhikiri" sobivas käändes;

n) asendatakse sõnad "esimese astme kohus" sõnaga "üldkohus" sobivas käändes;

o) asendatakse sõna "kohtukolleegium" vastavalt sõnaga "erikohus" sobivas käändes ja arvus ning kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri.

3) Järgmistes artiklites asendatakse sõnad "nõukogu […] ühehäälselt" sõnadega "nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt" ja sõnad "komisjoni ettepaneku põhjal" jäetakse välja ning kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri:

- artikli 13, mis muudetakse artikliks 16e, lõige 1

- artikli 19 lõige 1

- artikli 19 lõige 2

- artikli 22 teine lõik

- artikkel 93

- artikkel 94, mis muudetakse artikliks 95

- artikli 104 lõike 14 teine lõik

- artikli 175 lõike 2 esimene lõik

4) Järgmistes artiklites lisatakse sõna "nõukogu […]" järele sõna "lihthäälteenamusega" ning kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri:

- artikli 130 esimene lõik

- artikli 144 esimene lõik

- artikkel 208

- artikkel 209

- artikli 213 viimase lõigu kolmas lause

- artikkel 216

- artikkel 284

5) Järgmistes artiklites asendatakse sõnad "pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga" sõnadega "pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist":

- artikli 13, mis muudetakse artikliks 16e, lõige 1

- artikli 22 teine lõik

6) Järgmistes artiklites asendatakse sõna "institutsioon" sõnadega "institutsioon, organ või asutus" sobivas käändes ning kohandatakse vajaduse korral vastavalt lause struktuuri:

- artikli 195 lõike 1 teine lõik

- artikli 232 teine lõik

- artikli 233 esimene lõik

- artikli 234 punkt b

- artikli 255 lõige 3, mis muudetakse artikli 16a kolmandaks lõiguks

7) Järgmistes artiklites asendatakse sõnad "Euroopa Kohus" või "kohus" sõnadega "Euroopa Liidu Kohus" sobivas käändes:

- artikli 83 lõike 2 punkt d

- artikli 88 lõike 2 teine lõik

- artikli 95, mis muudetakse artikliks 94, lõige 9

- artikli 225a kuues lõik

- artikli 226 teine lõik

- artikli 227 esimene lõik

- artikli 228 lõige 1, esimesel nimetamisel

- artikkel 229

- artikkel 229a

- artikli 230 esimene lõik

- artikli 231 esimene lõik

- artikli 232 esimene lõik

- artikli 233 esimene lõik

- artikli 234 esimene lõik

- artikkel 235

- artikkel 236

- artikli 237 sissejuhatav lause

- artikkel 238

- artikkel 240

- artikli 242 esimene lause

- artikkel 243

- artikkel 244

- artikli 247 lõige 9, mis nummerdatakse ümber lõikeks 8

- artikli 256 teine lõik

Järgmistes artiklites jäetakse sõna "Kohus" eest välja sõna "Euroopa" ning sõna "kohus" kirjutatakse väikese algustähega:

- artikli 227 neljas lõik

- artikli 228 lõige 1, teisel nimetamisel

- artikli 230 kolmas lõik

- artikli 231 teine lõik

- artikli 232 kolmas lõik

- artikli 234 teine ja kolmas lõik

- artikli 237, punkti d) kolmas lause

- artikli 256 neljas lõik

8) Järgmistes artiklites asendatakse viide lepingu muule artiklile järgmise viitega Euroopa Liidu lepingu artiklile:

artikli 21 kolmas lõik, mis muudetakse neljandaks lõiguks: | viide artiklile 9 (esimene viide) ja artikli 53 lõikele 1 (teine viide) |

artikkel 97b: | viide artiklile 2 |

artikkel 98: | viide artiklile 3 (esimene viide) |

artikli 105 lõike 1 teine lause: | viide artiklile 2 |

artikli 215 kolmas lõik, mis muudetakse neljandaks lõiguks: | viide artikli 9d lõike 7 esimesele lõigule |

9) [Muudatus ei puuduta eestikeelset teksti].

B. KONKREETSED MUUDATUSED

PREAMBUL

10) [Esimene muudatus ei puuduta eestikeelset teksti], preambuli viimases põhjenduses asendatakse sõnad "ON OTSUSTANUD rajada EUROOPA ÜHENDUSE ja sel eesmärgil määranud …" asendatakse sõnadega "ON MÄÄRANUD sel eesmärgil …".

ÜHISSÄTTED

11) Artiklid 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks. Lisatakse artikkel 1a:

"Artikkel 1a

1. Käesoleva lepinguga korraldatakse liidu toimimist ning määratakse kindlaks liidu pädevuse valdkonnad, pädevuse teostamise ulatus ja kord.

2. Käesolev leping ja Euroopa Liidu leping on liidu aluseks olevad lepingud. Neid kahte lepingut, millel on samaväärne õigusjõud, nimetatakse aluslepinguteks."

PÄDEVUSE LIIGID JA VALDKONNAD

12) Lisatakse järgmine uus jaotis ja järgmised uued artiklid 2a–2e:

"I JAOTIS

LIIDU PÄDEVUSE LIIGID JA VALDKONNAD

Artikkel 2a

1. Kui aluslepingud annavad liidule teatud valdkonnas ainupädevuse, võib õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit, liikmesriigid võivad seda teha ainult liidu volitusel või liidu õigusaktide rakendamiseks.

2. Kui aluslepingud annavad liidule teatud valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevuse, võivad nii liit kui ka liikmesriigid selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta. Liikmesriigid teostavad oma pädevust ainult niivõrd, kuivõrd liit ei ole oma pädevust teostanud. Liikmesriigid teostavad taas oma pädevust ainult niivõrd, kuivõrd liit on otsustanud oma pädevuse teostamise lõpetada.

3. Liikmesriigid koordineerivad oma majandus- ja tööhõivepoliitikat käesoleva lepinguga ettenähtud korras, mille määratlemine on liidu pädevuses.

4. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu sätetele on liidul pädevus määratleda ja rakendada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, sealhulgas kujundada järk-järgult ühist kaitsepoliitikat.

5. Teatud valdkondades ja aluslepingutes sätestatud tingimustel on liit pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks, ilma et see asendaks liikmesriikide pädevuse neis valdkondades.

Liidu õiguslikult siduvad aktid, mis neid valdkondi käsitlevate aluslepingute sätete põhjal vastu võetakse, ei kohusta liikmesriike oma õigus- või haldusnorme ühtlustama.

6. Liidu pädevuse teostamise ulatus ja kord määratakse kindlaks aluslepingute vastavates sätetes iga valdkonna kohta.

Artikkel 2b

1. Liidul on ainupädevus järgmistes valdkondades:

a) tolliliit;

b) siseturu toimimiseks vajalike konkurentsieeskirjade kehtestamine;

c) nende liikmesriikide rahapoliitika, mille rahaühik on euro;

d) mere bioloogiliste ressursside kaitse ühise kalanduspoliitika raames;

e) ühine kaubanduspoliitika.

2. Liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt või kui lepingut on vaja selleks, et võimaldada liidul teostada oma sisemist pädevust, või kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala.

Artikkel 2c

1. Liidul on liikmesriikidega jagatud pädevus, kui aluslepingud annavad liidule pädevuse, mis ei ole seotud artiklites 3 ja 6 osutatud valdkondadega.

2. Liit ja liikmesriigid jagavad pädevust järgmistes põhivaldkondades:

a) siseturg,

b) käesolevas lepingus määratletud sotsiaalpoliitika valdkonnad,

c) majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus,

d) põllumajandus ja kalandus, välja arvatud mere bioloogiliste ressursside kaitse,

e) keskkond,

f) tarbijakaitse,

g) transport,

h) üleeuroopalised võrgud,

i) energeetika,

j) vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala,

k) ühised ohutusprobleemid rahvatervise küsimustes seoses käesolevas lepingus määratletud aspektidega.

3. Teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja kosmose alal kuulub liidu pädevusse meetmete võtmine eelkõige programmide koostamiseks ja elluviimiseks, kuid selle pädevuse kasutamine ei või takistada liikmesriikidel oma pädevuse teostamist.

4. Arengukoostöö ja humanitaarabi valdkonnas on liit pädev võtma meetmeid ja viima ellu ühist poliitikat, kuid selle pädevuse teostamine ei või takistada liikmesriikidel oma pädevuse teostamist.

Artikkel 2d

1. Liikmesriigid koordineerivad liidu piires oma majanduspoliitikat. Sel eesmärgil võtab nõukogu vastu meetmeid, eelkõige selle poliitika üldsuunised.

Liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro, kohaldatakse erisätteid.

2. Liit võtab meetmeid liikmesriikide tööhõivepoliitika koordineerimise tagamiseks, eelkõige määratledes selle poliitika üldsuunised.

3. Liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks.

Artikkel 2e

Liit on pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks. Need meetmed puudutavad Euroopa tasandil järgmisi valdkondi:

a) inimeste tervise kaitse ja parandamine,

b) tööstus,

c) kultuur,

d) turism,

e) haridus, kutseõpe, noorsugu ja sport,

f) kodanikukaitse,

g) halduskoostöö."

ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED

13) Lisatakse järgmine jaotis ja artikkel 2f:

"II JAOTIS

ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 2f

Liit tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke ja järgides pädevuse andmise põhimõtet."

14) Artikli 3 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks. Lõiget 2 muudetakse järgmiselt: sõnad "… käesolevas artiklis osutatud meetmete" asendatakse sõnadega "…oma asjaomaste meetmete" ning lõige jäetakse nummerdamata.

15) Artikli 4 tekst muudetakse artikliks 97b. Artiklit muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 85).

16) Artikkel 5 tunnistatakse kehtetuks; see asendatakse Euroopa Liidu lepingu artikliga 3b.

17) Lisatakse artikkel 5a:

"Artikkel 5a

Oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid."

18) Lisatakse artikkel 5b:

"Artikkel 5b

Oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel püüab liit võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel."

19) Artiklist 6 jäetakse välja sõnad "Artiklis 3 osutatud".

20) Lisatakse artikkel 6a, mille aluseks on artikli 153 lõike 2 sõnastus.

21) Lisatakse artikkel 6b, mille aluseks on loomade kaitset ja heaolu käsitleva protokolli säte; peale sõna "põllumajandus-" lisatakse sõna "kalandus-", sõnad ", siseturu- ja" asendatakse sõnadega "ja siseturupoliitika ning", sõna "… teaduspoliitika" asendatakse sõnadega "teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika" ja sõna "… loomade …" järele lisatakse sõnad "kui aistimisvõimeliste olendite".

22) Artiklid 7–10 tunnistatakse kehtetuks. Artiklid 11 ja 11a asendatakse Euroopa Liidu lepingu artikliga 10 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 280a–280i vastavalt käesoleva lepingu eespool toodud artikli 1 punktile 22) ning allpool toodud punktile 278).

23) Artikli 12 tekst muudetakse artikliks 16d.

24) Artikli 13 tekst muudetakse artikliks 16e. Artiklit muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 33).

25) Artikkel 14 muudetakse artikliks 22a. Artiklit muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 41).

26) Artikkel 15 muudetakse artikliks 22b. Artiklit muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 42).

27) Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a) lause alguses asendatakse sõnad "Ilma et see piiraks artiklite 73, 86 ja 87 kohaldamist" sõnadega "Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu artikli 3a ja käesoleva lepingu artiklite 73, 86 ja 87 kohaldamist";

b) lause lõpus asendatakse sõnad "… ja tingimuste alusel, mis võimaldavad neil täita oma ülesandeid." sõnadega "… ja tingimuste ning eelkõige majandus- ja rahandusalaste tingimuste alusel, mis võimaldavad neil täita oma ülesandeid.";

c) lisatakse järgmine uus lause:

"Euroopa Parlament ja nõukogu määratlevad määruste abil nimetatud põhimõtted ja tingimused seadusandliku tavamenetluse kohaselt, ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust kooskõlas aluslepingutega niisuguseid teenuseid osutada, tellida ja rahastada."

28) Lisatakse artikkel 16a, mille aluseks on artikli 255 sõnastus; artiklit muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 ette lisatakse järgmine tekst, lõige 1 nummerdatakse ümber lõikeks 3 ning lõiked 2 ja 3 muudetakse lõikudeks:

"1. Hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult.

2. Euroopa Parlamendi istungid on avalikud, samuti nõukogu istungid, kui see arutab ja hääletab seadusandlike aktide eelnõusid.";

b) lõikeks 3 ümber nummerdatud lõike 1 esimeses lõigus, mis muudetakse lõike 3 esimeseks lõiguks, asendatakse sõnad "Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele" sõnadega "liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes andmekandjal säilitatavatele dokumentidele" ning sõnad "lõigetega 2 ja 3" asendatakse sõnadega "käesoleva lõikega";

c) lõikeks 3 ümber nummerdatud lõike 1 teiseks lõiguks muudetud lõikesse 2 lisatakse sõna "määrab" järele sõnad "määruste abil" ning sõnad "kahe aasta jooksul pärast Amsterdami lepingu jõustumist" jäetakse välja;

d) lõikeks 3 ümber nummerdatud lõike 1 kolmandaks lõiguks muudetud lõikes 3 asendatakse sõnad "Iga eespool nimetatud institutsioon täpsustab ..." sõnadega "Iga institutsioon tagab oma töö läbipaistvuse ja täpsustab ...", lõigu lõppu lisatakse sõnad "... vastavalt teises lõigus osutatud määrustele" ning lisatakse kaks järgmist uut lõiku:

"Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Keskpank ja Euroopa Investeerimispank kohaldavad käesolevat lõiget ainult oma haldusülesannete täitmisel.

Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad seadusandlike menetlustega seotud dokumentide avaldamise teises lõigus osutatud määrustega kehtestatud tingimuste kohaselt."

29) Lisatakse artikkel 16b, millega asendatakse artikkel 286:

"Artikkel 16b

1. Igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt eeskirjad füüsiliste isikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning liikmesriikides liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluva tegevuse puhul, samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirjad. Nende eeskirjade täitmist kontrollivad sõltumatud asutused.

Käesoleva artikli alusel vastu võetud eeskirjad ei mõjuta Euroopa Liidu lepingu artiklis 25a ettenähtud erieeskirju."

30) Lisatakse artikkel 16c:

"Artikkel 16c

1. Liit austab ega piira staatust, mis siseriikliku õiguse kohaselt on liikmesriikides kirikutel ja usuühendustel või -kogukondadel.

2. Liit austab staatust, mis siseriikliku õiguse kohaselt on samavõrra ka filosoofilistel ja mitteusulistel organisatsioonidel.

3. Tunnustades nende identiteeti ja erilist panust, peab liit nende kirikute ja organisatsioonidega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi."

MITTEDISKRIMINEERIMINE JA KODAKONDSUS

31) Teise osa pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga: "MITTEDISKRIMINEERIMINE JA LIIDU KODAKONDSUS".

32) Lisatakse artikkel 16d, mille aluseks on artikli 12 sõnastus.

33) Lisatakse artikkel 16e, mille aluseks on artikli 13 sõnastus; lõikes 2 asendatakse sõnad "Kui nõukogu võtab vastu ühenduse edendamismeetmeid ..." sõnadega "Erandina lõikest 1 võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu ühenduse edendamismeetmete aluspõhimõtted ..." ning lõpus asuvad sõnad "..., teeb ta erandina lõikest 1 otsuse vastavalt artiklis 251 ettenähtud menetlusele" jäetakse välja.

34) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a) [muudatus ei puuduta eestikeelset teksti];

b) lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Liidu kodanikel on aluslepingutes sätestatud õigused ja kohustused. Neil on muu hulgas:

a) õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil;

b) õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ja elukohajärgse liikmesriigi kohaliku omavalitsuse valimistel selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel;

c) õigus saada kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanikud nad on, kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi kodanikud;

d) õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, esitada kaebus Euroopa ombudsmanile ning pöörduda liidu institutsioonide ja nõuandvate organite poole ühes aluslepingute keeltest ja saada vastus samas keeles.

Nimetatud õigusi kasutatakse vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on kindlaks määratud aluslepingutega ning nende rakendamiseks vastuvõetud meetmetega."

35) Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 2 asendatakse sõnad "... võib nõukogu vastu võtta ..." sõnadega "... võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta vastu ..." ja viimane lause jäetakse välja;

b) lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3. Samadel eesmärkidel, nagu on osutatud lõikes 1, ja kui aluslepingud ei ole sätestanud vajalikke volitusi, võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt võtta sotsiaalkindlustuse või sotsiaalkaitse meetmeid. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga."

36) Artiklis 20 asendatakse sõnad "... kehtestavad omavahel vajalikud eeskirjad ning ..." sõnadega "… kehtestavad vajalikud sätted ning …". Lisatakse järgmine uus lõik:

"Nõukogu võib seadusandliku erimenetluse kohaselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu direktiive, millega kehtestatakse sellise kaitse hõlbustamiseks vajalikud koordineerimis- ja koostöömeetmed."

37) Artiklisse 21 lisatakse järgmine uus esimene lõik:

"Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil kindlaks Euroopa Liidu lepingu artikli 8b tähenduses kodanikualgatuse esitamise korra ja tingimused, kaasa arvatud minimaalse liikmesriikide arvu, millest need kodanikualgatused peavad pärinema."

38) Artikli 22 teises lõigus asendatakse sõnad "käesolevas osas ettenähtud õiguste suurendamiseks või täiendamiseks vastu sätteid, mida ta soovitab liikmesriikidel vastu võtta kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega." sõnadega "vastu sätteid artikli 17 lõikes 2 loetletud õiguste suurendamiseks või täiendamiseks. Asjaomased sätted jõustuvad pärast seda, kui liikmesriigid on need kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega heaks kiitnud."

39) Kolmanda osa pealkirjas asendatakse sõna "POLIITIKA" sõnadega "SISEPOLIITIKA JA -MEETMED".

SISETURG

40) Kolmanda osa algusesse lisatakse I jaotis pealkirjaga "SISETURG".

41) Lisatakse artikkel 22a, mille aluseks on artikli 14 sõnastus. Lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele."

42) Lisatakse artikkel 22b, mille aluseks on artikli 15 sõnastus. Esimeses lõigus asendatakse sõnad "... rajamise perioodil ..." sõnaga "... rajamiseks ..."

43) Kaupade vaba liikumist käsitlev I jaotis nummerdatakse ümber Ia jaotiseks.

44) Artikli 23 lõikes 1 asendatakse sõnad "…rajaneb tolliliidul, mis hõlmab kogu kaubavahetust …" sõnadega "… hõlmab tolliliitu, mis laieneb kogu kaubavahetusele …".

45) Artikli 27 järele lisatakse 1a. peatükk pealkirjaga "TOLLIKOOSTÖÖ" ja artikkel 27a, mille aluseks on artikli 135 sõnastus, kusjuures artikli 135 viimane lause jäetakse välja.

PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS

46) II jaotise pealkirja lisatakse sõnad "JA KALANDUS".

47) Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a) lõikesse 1 lisatakse järgmine uus esimene lõige:

"1. Liit määratleb ja viib ellu ühist põllumajandus- ja kalanduspoliitikat."

; praeguse lõike 1 tekst muudetakse teiseks lõiguks.

Teise lõigu esimesse lausesse lisatakse sõna "põllumajandust" järele sõnad "ja kalandust ning" ning lõigu lõppu lisatakse järgmine lause: "Viited ühisele põllumajanduspoliitikale või põllumajandusele ning termini "põllumajanduslik" kasutamine hõlmavad ka kalandust, võttes arvesse selle sektori iseärasusi.";

b) lõikesse 2 lisatakse sõna "rajamiseks" järele sõnad "või toimimiseks";

c) lõikest 3 jäetakse välja sõnad "käesoleva lepingu".

48) Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a) esimesse lõiku lisatakse sõna "nõukogu" ette sõnad "Euroopa Parlament ja", sõna "määrab" asendatakse sõnaga "määravad" ning viide lõikele 3 jäetakse välja;

b) teises lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmise lausega: "Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal lubada toetust anda:".

49) Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 jäetakse välja;

b) lõige 2 nummerdatakse ümber lõikeks 1, sõnad "Olles võtnud arvesse lõikes 1 ettenähtud konverentsi töö tulemused, teeb komisjon kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ettepanekud ..." asendatakse sõnadega "Komisjon esitab ettepanekud ..." ning kolmas lõik jäetakse välja;

c) uute lõigetena 2 ja 3 lisatakse järgmised lõiked ning neile järgnevad lõiked nummerdatakse selle tulemusel ümber:

"2. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 34 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

3. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise ning kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.";

d) lõikeks 4 ümber nummerdatud lõike 3 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad "Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega ja vastavalt lõikele 2 asendada riikide turukorralduse ühise korraldusega …" sõnadega "Riikide turukorraldus võidakse vastavalt lõikele 2 asendada ühise korraldusega …";

e) [muudatus ei puuduta eestikeelset teksti].

TÖÖTAJATE VABA LIIKUMINE

50) Artikli 39 lõike 3 punktis d asendatakse sõna "rakendusmäärustesse" sõnaga "määrustesse".

51) Artiklit 42 muudetakse järgmiselt:

a) esimeses lõigus asendatakse sõnad "... võõrtöötajatele ja nende ülalpeetavatele:" sõnadega "võõrtöötajatele ja teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende ülalpeetavatele:";

b) viimane lõik asendatakse järgmisega:

"Kui nõukogu liige teatab, et esimeses lõigus osutatud seadusandliku akti eelnõu mõjutaks tema sotsiaalkindlustussüsteemi tähtsaid aspekte, eelkõige selle reguleerimisala, kulusid või rahandusstruktuuri, või mõjutaks selle süsteemi finantstasakaalu, võib ta nõuda, et küsimus esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul seadusandlik tavamenetlus peatatakse. Pärast arutelu ja nelja kuu jooksul pärast asjaomase menetluse peatamist Euroopa Ülemkogu:

a) saadab eelnõu tagasi nõukogule, kes lõpetab seadusandliku tavamenetluse peatamise, või

b) ei võta meetmeid või taotleb, et komisjon esitaks uue ettepaneku; sellisel juhul ei loeta algselt esitatud õigusakti vastuvõetuks."

ASUTAMISÕIGUS

52) Artikli 44 lõike 2 esimese lõigu algusesse lisatakse sõnad "Euroopa Parlament, ...".

53) Artikli 45 teises lõigus asendatakse sõnad "Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega ..." sõnadega "Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ...".

54) Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 lõppu lisatakse järgmine tekst: "ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamist ja jätkamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta.";

b) lõige 2 jäetakse välja ja lõige 3 nummerdatakse ümber lõikeks 2.

55) Lisatakse artikkel 48a, mille aluseks on artikli 294 sõnastus.

TEENUSED

56) Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a) esimeses lõigus asendatakse sõnad "ühenduse riigis" sõnaga "liikmesriigis";

b) teises lõigus asendatakse sõnad "Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega kohaldada ..." sõnadega "Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kohaldada ...".

57) Artikli 50 kolmandas lõigus asendatakse sõna "riigis" sõnaga "liikmesriigis". [Teine muudatus ei puuduta eestikeelset teksti].

58) Artikli 52 lõikes 1 asendatakse sõnad "... annab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning Euroopa Parlamendiga … direktiivid" sõnadega "... annavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega direktiive".

59) Artiklis 53 asendatakse sõnad "… võimaldavad, teatavad nad oma valmisolekust liberaliseerida teenused …" sõnadega "… seda võimaldavad, teevad nad jõupingutusi, selleks et liberaliseerida teenuseid …".

KAPITAL

60) Artikli 57 lõikes 2 asendatakse sõnad "... võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepaneku põhjal võtta meetmeid ..." sõnadega "... võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed ..." ning lõike 2 viimane lause muudetakse lõikeks 3, mis on järgmise sõnastusega:

"3. Erandina lõikest 2 võib ainult nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt võtta vastu meetmeid, mis kujutavad endast liidu õiguses sammu tagasi kapitali kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest liikumise liberaliseerimise osas."

61) Artiklisse 58 lisatakse järgmine uus lõige 4:

"4. Artikli 57 lõike 3 rakendusmeetmete puudumisel võib komisjon või kui komisjon ei ole kolme kuu jooksul alates asjaomase liikmesriigi taotluse esitamisest otsust teinud, nõukogu vastu võtta otsuse, millega nähakse ette, et liikmesriigi vastuvõetud üht või enamat kolmandat riiki puudutavad piiravad maksumeetmed loetakse aluslepingutega kokkusobivaks, kui nad on põhjendatud ühega liidu eesmärkidest ja sobivad siseturu nõuetekohase toimimisega. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt liikmesriigi taotluse põhjal."

62) Artikkel 60 muudetakse artikliks 61h. Seda muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 64).

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

63) Viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muud isikute vaba liikumisega seotud poliitikat käsitlev IV jaotis asendatakse IV jaotisega, mille pealkiri on "VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA". Asjaomane jaotis sisaldab järgmisi peatükke:

1. peatükk: Üldsätted

2. peatükk: Piirikontrolli-, varjupaiga- ja sisserändepoliitika

3. peatükk: Õigusalane koostöö tsiviilasjades

4. peatükk: Õigusalane koostöö kriminaalasjades

5. peatükk: Politseikoostöö

ÜLDSÄTTED

64) Artikkel 61 asendatakse 1. peatüki ja artiklitega 61-61i. Artikkel 61 asendab ka senise Euroopa Liidu lepingu artikli 29, artikkel 61d asendab nimetatud lepingu artikli 36, artikkel 61e asendab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 64 lõike 1 ja senise Euroopa Liidu lepingu artikli 33, artikkel 61g asendab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 66 ja artikkel 61h võtab üle nimetatud lepingu artikli 60 vastavalt eespool toodud punktile 62):

"1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 61

1. Liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigustraditsioone ja -süsteeme.

2. Liit tagab isikutele piirikontrolli puudumise sisepiiridel ning kujundab varjupaiga, sisserände ja välispiiril teostatava kontrolli valdkonnas liikmesriikidevahelisel solidaarsusel põhineva ühise poliitika, mis on õiglane kolmandate riikide kodanike suhtes. Käesoleva jaotise kohaldamisel koheldakse kodakondsuseta isikuid kolmandate riikide kodanikena.

3. Liit püüab tagada turvalisuse kõrge taseme kuritegevuse, rassismi ja ksenofoobia vältimise ja nende vastu võitlemise meetmetega, politsei ja õigusasutuste ning muude pädevate asutuste tegevuse koordineerimise ja koostöö tagamise meetmetega, samuti kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamisega ning vajaduse korral kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamisega.

4. Liit hõlbustab õiguskaitse kättesaadavust eelkõige tsiviilasjades tehtud kohtuotsuste ja kohtuväliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kaudu.

Artikkel 61a

Euroopa Ülemkogu määratleb seadusandliku ja operatiivtegevuse kavandamise strateegilised suunised vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires.

Artikkel 61b

Riikide parlamendid tagavad 4. ja 5. peatüki alusel esitatavate ettepanekute ja seadusandlike algatuste vastavuse subsidiaarsuse põhimõttele vastavalt protokollile subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta.

Artikkel 61c

Ilma et see piiraks artiklite 226, 227 ja 228 kohaldamist, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte täieliku rakendamise hõlbustamiseks võtta vastu meetmeid, millega sätestatakse kord, mille kohaselt liikmesriigid hindavad koostöös komisjoniga objektiivselt ja erapooletult käesolevas jaos osutatud liidu poliitika rakendamist liikmesriikide asutuste poolt. Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente teavitatakse hindamise sisust ja tulemustest.

Artikkel 61d

Sisejulgeoleku alase operatiivkoostöö edendamiseks ja tugevdamiseks liidus moodustatakse nõukogu alaline komitee. Ilma et see piiraks artikli 207 kohaldamist, aitab komitee kaasa liikmesriikide pädevate asutuste tegevuse koordineerimisele. Selle komitee töös võivad osaleda liidu asjaomaste organite ja asutuste esindajad. Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente teavitatakse komitee tegevusest.

Artikkel 61e

Käesolev jaotis ei mõjuta liikmesriikide nende kohustuste täitmist, mis on seotud avaliku korra säilitamise ja sisejulgeoleku kaitsmisega.

Artikkel 61f

Liikmesriigid võivad luua omavahel ja omal vastutusel riigi julgeoleku kaitsmise eest vastutavate haldusteenistuste vahel koostöö- ja koordinatsioonivorme, mida nad peavad asjakohaseks.

Artikkel 61g

Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks käesolevas jaotises käsitletavates valdkondades. Nõukogu teeb otsuse komisjoni ettepaneku põhjal, kui artiklist 61i ei tulene teisiti, ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 61h

Kui see on vajalik artiklis 61 osutatud eesmärkide saavutamiseks terrorismi ja sellega seotud tegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise osas, määratlevad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil raamistiku haldusmeetmete võtmiseks kapitali liikumise ja maksete suhtes, näiteks füüsilistele või juriidilistele isikutele, rühmadele või mitteriiklikele rühmitustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite, finantsvarade või majanduslike tulude külmutamiseks.

Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmeid esimeses lõigus osutatud raamistiku rakendamiseks.

Käesolevas artiklis osutatud õigusaktid sisaldavad vajalikke õiguslikke tagatisi käsitlevaid sätteid.

Artikkel 61i

4. ja 5. peatükis osutatud õigusaktid ning artiklis 61g osutatud meetmed, mis tagavad halduskoostöö nimetatud peatükkides määratletud valdkondades, võetakse vastu:

a) komisjoni ettepaneku põhjal, või

b) ühe neljandiku liikmesriikide algatusel."

PIIRIKONTROLLI-, VARJUPAIGA- JA SISSERÄNDEPOLIITIKA

65) Artiklid 62 ja 64 asendatakse järgmise 2. peatüki ja järgmiste artiklitega 62-63b. Artikkel 62 asendab artikli 62, artikli 63 lõiked 1 ja 2 asendavad artikli 63 punktid 1 ja 2, artikli 63 lõige 3 asendab artikli 64 lõike 2 ja artikkel 63a asendab artikli 63 lõiked 3 ja 4:

"2. PEATÜKK

PIIRIKONTROLLI-, VARJUPAIGA- JA SISSERÄNDEPOLIITIKA

Artikkel 62

1. Liit töötab välja poliitika, mille eesmärk on:

a) tagada sisepiiride ületamisel igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes;

b) tagada isikute kontrollimine ja tõhusa valve teostamine välispiiride ületamisel;

c) kehtestada järk-järgult välispiiride integreeritud piirivalvesüsteem.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed, mis käsitlevad:

a) ühtset poliitikat viisade ja muude lühiajaliste elamislubade suhtes;

b) välispiire ületavate isikute suhtes teostatavat kontrolli;

c) tingimusi, mille kohaselt kolmandate riikide kodanikud võivad liidu piires lühiajaliselt vabalt liikuda;

d) meetmeid, mis on vajalikud välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguliseks kehtestamiseks;

e) igasuguse piirikontrolli puudumist mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel.

3. Kui artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud õiguse kasutamise hõlbustamiseks osutub vajalikuks liidu meede, mille jaoks aluslepingud ei ole sätestanud vajalikke volitusi, võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt kehtestada sätteid passide, isikutunnistuste, elamislubade või muude selliste dokumentide kohta. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

4. Käesolev artikkel ei mõjuta liikmesriikide pädevust tähistada oma piire maastikul kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

Artikkel 63

1. Liit arendab välja varjupaiga, täiendava kaitse ja ajutise kaitsega seotud ühise poliitika, mille eesmärk on tagada sobiv seisund kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide kodanikele ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine. Nimetatud poliitika peab vastama 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonile ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning teistele asjakohastele lepingutele.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta, mis hõlmab:

a) kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit kolmandate riikide kodanikele;

b) ühetaolist täiendava kaitse seisundit kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa varjupaika saamata vajavad rahvusvahelist kaitset;

c) ühist ajutise kaitse süsteemi ümberasustatud isikutele nende massilise sissevoolu korral;

d) ühist menetlust ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks;

e) kriteeriume ja mehhanisme, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav varjupaiga- või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest;

f) varjupaiga või täiendava kaitse taotlejate vastuvõtmise tingimusi käsitlevaid norme;

g) partnerlust ja koostööd kolmandate riikidega, et juhtida varjupaika, täiendavat või ajutist kaitset taotlevate isikute sissevoolu.

3. Kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 63a

1. Liit töötab välja ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed järgmistes valdkondades:

a) liikmesriiki sisenemise ja seal viibimise tingimused ning normid, mille kohaselt liikmesriigid väljastavad pikaajalisi viisasid ja elamislube, sealhulgas neid, mille eesmärk on perekondade taasühinemine;

b) liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiguste määratlemine, sealhulgas liidusisest liikumisvabadust ja teistes liikmesriikides elamist reguleerivate tingimuste sätestamine;

c) ebaseaduslik sisseränne ja ebaseaduslik elamine riigis, sealhulgas ebaseaduslikult riigis elavate isikute väljasaatmine ja repatrieerimine;

d) võitlemine inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kauplemise vastu.

3. Liit võib sõlmida kolmandate riikidega tagasivõtulepinguid riigis loata elavate kolmandate riikide kodanike, kes ei täida või enam ei täida liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise nõudeid, tagasivõtmiseks nende päritoluriiki või -kohta.

4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid, millega stimuleeritakse ja toetatakse liikmesriike oma territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.

5. Käesolev artikkel ei mõjuta liikmesriikide õigust otsustada seda, kui palju lubada oma territooriumile kolmandate riikide kodanikke, kes saabuvad riiki töö otsimise eesmärgil kas palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana.

Artikkel 63b

Käesolevas peatükis sätestatud liidu poliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahelise õiglase jagamise põhimõtetest. Käesoleva peatüki põhjal vastu võetud liidu õigusaktides sisalduvad vajaduse korral asjakohased meetmed nimetatud põhimõtete rakendamiseks."

ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ TSIVIILASJADES

66) Artikkel 65 asendatakse järgmise 3. jaotise ja artikliga 65:

"3. PEATÜKK

ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ TSIVIILASJADES

Artikkel 65

1. Liit arendab õigusalast koostööd piiriülese toimega tsiviilasjades, lähtudes kohtuotsuste ja kohtuväliste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttest. Selline koostöö võib hõlmata meetmete võtmist liikmesriikide õigus- ja haldusnormide lähendamiseks.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil, ja eriti kui see on vajalik siseturu nõuetekohaseks toimimiseks, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmeid, mille eesmärk on tagada:

a) kohtuotsuste ja kohtuväliste otsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine liikmesriikide vahel;

b) kohtu- ja kohtuväliste dokumentide piiriülene kättetoimetamine;

c) liikmesriigis kohaldatavate rahvusvahelise eraõiguse normide ja kohtualluvust reguleerivate normide kokkusobivus;

d) koostöö tõendite kogumisel;

e) õiguskaitse tõhus kättesaadavus;

f) tsiviilkohtumenetluse nõuetekohast toimimist takistavate tegurite kõrvaldamine, vajaduse korral edendades liikmesriikides kohaldatavate tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivust;

g) vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite väljatöötamine;

h) kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamine.

3. Erandina lõikest 2 sätestab perekonnaõiguse piiriülest toimet käsitlevad meetmed nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal võtta vastu otsuse, millega määratakse kindlaks need perekonnaõiguse piiriülese toimega aspektid, mille kohta võib õigusaktid võtta vastu tavamenetluse käigus. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Teises lõigus osutatud ettepanek edastatakse riikide parlamentidele. Kui riigi parlament annab kuue kuu jooksul alates asjakohase teatise edastamise kuupäevast teada oma vastuseisust, otsust vastu ei võeta. Kui vastuseisu ei väljendata, võib nõukogu otsuse vastu võtta."

ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

67) Artikkel 66 asendatakse artikliga 61g vastavalt eespool toodud punktile 64), artiklid 67–69 tunnistatakse kehtetuks. Lisatakse järgmine 4. peatükk ja järgmised artiklid 69a-69e. Artiklid 69a, 69b ja 69d asendavad senise Euroopa Liidu lepingu artikli 31 vastavalt käesoleva lepingu eespool toodud artikli 1 punktile 51):

"4. PEATÜKK

ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

Artikkel 69a

1. Liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel ning hõlmab liikmesriikide õigus- ja haldusnormide lähendamist lõikes 2 ja artiklis 69b osutatud valdkondades.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed, et:

a) kehtestada eeskirjad ja menetlused igat liiki kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste tunnustamise tagamiseks kõikjal liidus;

b) ennetada ja lahendada kohtualluvuse konflikte liikmesriikide vahel;

c) toetada kohtunike, prokuröride ning kohtute ja prokuratuuride töötajate koolitust;

d) hõlbustada liikmesriikide õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahelist koostööd kriminaalasjade menetlemisel ja otsuste täitmisel.

2. Määral, mil see on vajalik kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise ning samuti politsei- ja õiguskoostöö hõlbustamiseks piiriülese mõõtmega kriminaalasjades, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada direktiividega miinimumeeskirjad. Sellised eeskirjad võtavad arvesse liikmesriikide õigustraditsioonide ja -süsteemide vahelisi erinevusi.

Need käsitlevad:

a) tõendite lubatavust liikmesriikide vahel;

b) isikute õigusi kriminaalmenetluses;

c) kuriteoohvrite õigusi;

d) kriminaalmenetluse muid eriomaseid aspekte, mis nõukogu on otsusega eelnevalt kindlaks määranud; asjaomase otsuse vastuvõtmisel teeb nõukogu ühehäälse otsuse pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

Käesolevas lõikes osutatud miinimumeeskirjade vastuvõtmine ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast isikutele kõrgema tasemega kaitset.

3. Kui nõukogu liige leiab, et lõikes 2 osutatud direktiivi eelnõu mõjutaks tema kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtteid, võib ta nõuda, et direktiivi eelnõu esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul seadusandlik tavamenetlus peatatakse. Pärast arutelu ja konsensuse korral saadab Euroopa Ülemkogu nelja kuu jooksul pärast asjaomase menetluse peatamist eelnõu tagasi nõukogule, kes lõpetab seadusandliku tavamenetluse peatamise.

Kui puudub kokkulepe, kuid vähemalt üheksa liikmesriiki soovib asjaomase direktiivi eelnõu alusel sisse seada tõhustatud koostöö, teavitavad liikmesriigid sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni sama tähtaja jooksul. Sellisel juhul loetakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 2 ja käesoleva lepingu artikli 280d lõikes 1 osutatud luba tõhustatud koostöö alustamiseks antuks ning kohaldatakse tõhustatud koostöö sätteid.

Artikkel 69b

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt direktiivide abil kehtestada miinimumeeskirjad kuriteokoosseisude ja karistuste määratlemiseks eriti ohtlike, piiriülese mõõtmega kuriteoliikide puhul tulenevalt nende kuritegude olemusest või mõjust või erivajadusest võidelda nende vastu ühistel alustel.

Need kuriteoliigid on järgmised: terrorism, inimkaubandus ning naiste ja laste seksuaalne ärakasutamine, ebaseaduslik uimastikaubandus, ebaseaduslik relvaäri, rahapesu, korruptsioon, maksevahendite võltsimine, arvutikuriteod ja organiseeritud kuritegevus.

Olenevalt kuritegevusealase olukorra kujunemisest võib nõukogu võtta vastu otsuse, milles määratakse kindlaks muud kuriteovaldkonnad, mis vastavad käesolevas lõikes sätestatud kriteeriumidele. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

2. Kui kriminaalõiguse alaste õigus- ja haldusnormide lähendamine osutub möödapääsmatuks liidu poliitika tulemusliku elluviimise tagamiseks valdkonnas, kus on rakendatud ühtlustamismeetmeid, võidakse direktiividega kehtestada asjaomases valdkonnas kuritegude ja karistuste määratlemise miinimumeeskirjad. Asjaomased direktiivid võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse või seadusandliku erimenetluse kohaselt vastavalt sellele, millist menetlust järgiti asjaomaste ühtlustamismeetmete vastuvõtmisel, ilma et see piiraks artikli 61i kohaldamist.

3. Kui nõukogu liige leiab, et lõikes 1 või 2 osutatud direktiivi eelnõu mõjutaks tema kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtteid, võib ta nõuda, et direktiivi eelnõu esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul seadusandlik tavamenetlus peatatakse. Pärast arutelu ja konsensuse korral saadab Euroopa Ülemkogu nelja kuu jooksul pärast asjaomase menetluse peatamist eelnõu tagasi nõukogule, kes lõpetab seadusandliku tavamenetluse peatamise.

Kui puudub kokkulepe, kuid vähemalt üheksa liikmesriiki soovib asjaomase direktiivi eelnõu alusel sisse seada tõhustatud koostöö, teavitavad liikmesriigid sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni sama tähtaja jooksul. Sellisel juhul loetakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 2 ja käesoleva lepingu artikli 280d lõikes 1 osutatud luba tõhustatud koostöö alustamiseks antuks ning kohaldatakse tõhustatud koostöö sätteid.

Artikkel 69c

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks kuritegevuse ennetamise alal. Sellised meetmed ei või kohustada liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.

Artikkel 69d

1. Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel läbi viidavaid süüdistuse ettevalmistamisega seotud toiminguid.

Sellega seoses määravad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil kindlaks Eurojusti struktuuri, toimimismehhanismid, tegevusvaldkonna ja ülesanded. Asjaomaste ülesannete hulka võivad kuuluda:

a) riigi pädevate asutuste poolt läbiviidavate uurimise alustamine ja ettepanekute tegemine süüdistuste esitamiseks, eelkõige seoses liidu finantshuve kahjustavate kuritegudega;

b) punktis a osutatud uurimise ja süüdistuste ettevalmistamise koordineerimine;

c) õigusalase koostöö tugevdamine, sealhulgas kohtualluvuse konfliktide lahendamise teel tiheda koostöö abil Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga.

Asjaomaste määrustega määratakse kindlaks ka kord Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide kaasamiseks Eurojusti tegevuse hindamisse.

2. Lõikes 1 osutatud süüdistuse ettevalmistamisel teostavad menetlustoiminguid liikmesriigi pädevad ametnikud, ilma et see piiraks artikli 69e sätete kohaldamist.

Artikkel 69e

1. Liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt määruste abil asutada Eurojusti põhjal Euroopa Prokuratuuri. Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.

Kui ühehäälset otsust ei saavutata, võib vähemalt üheksa liikmesriiki nõuda, et määruse eelnõu esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul nõukogus toimuv menetlus peatatakse. Pärast arutelu ja konsensuse korral saadab Euroopa Ülemkogu nelja kuu jooksul pärast asjaomase menetluse peatamist eelnõu tagasi nõukogule vastuvõtmiseks.

Kui puudub kokkulepe, kuid vähemalt üheksa liikmesriiki soovib asjaomase määruse eelnõu alusel sisse seada tõhustatud koostöö, teavitavad liikmesriigid sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni sama tähtaja jooksul. Sellisel juhul loetakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 2 ja käesoleva lepingu artikli 280d lõikes 1 osutatud luba tõhustatud koostöö alustamiseks antuks ning kohaldatakse tõhustatud koostöö sätteid.

2. Euroopa Prokuratuuril on, vajaduse korral koostöös Europoliga, pädevus lõikes 1 osutatud määruses kindlaks määratud liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimiseks ning nende kuritegude täideviijate ja osavõtjate vastutusele võtmise tagamiseks. Euroopa Prokuratuur täidab liikmesriikide pädevates kohtutes nende kuritegude puhul prokuröri ülesandeid.

3. Lõikes 1 osutatud määrustega kinnitatakse Euroopa Prokuratuuri põhikiri, tema ülesannete täitmise tingimused, menetlusreeglid tema tegevuse ja tõendite lubatavuse kohta, samuti tema ülesannete täitmisel tehtud menetlustoimingute kohtuliku kontrolli suhtes kohaldatavad eeskirjad.

4. Euroopa Ülemkogu võib samal ajal või hiljem võtta vastu otsuse lõike 1 muutmise kohta, et laiendada Euroopa Prokuratuuri volitusi piiriülese mõõtmega raskete kuritegude vastu võitlemisele, ja muuta vastavalt lõiget 2, mis käsitleb mitut liikmesriiki puudutavate raskete kuritegude täideviijaid ja osavõtjaid. Euroopa Ülemkogu teeb otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ja pärast konsulteerimist komisjoniga."

POLITSEIKOOSTÖÖ

68) Lisatakse järgmine 5. peatükk ja järgmised artiklid 69f, 69g ja 69h. Artiklid 69f ja 69g asendavad senise Euroopa Liidu lepingu artikli 30 ja artikkel 69h asendab nimetatud lepingu artikli 32 vastavalt käesoleva lepingu eespool toodud artikli 1 punktile 51):

"5. PEATÜKK

POLITSEIKOOSTÖÖ

Artikkel 69f

1. Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:

a) asjakohaste andmete kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetusega;

b) personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;

c) organiseeritud kuritegevuse raskete vormide avastamisega seotud ühiste uurimismeetoditega.

3. Nõukogu võib seadusandliku erimenetluse kohaselt kehtestada meetmeid käesolevas artiklis nimetatud asutuste vahelise operatiivkoostöö valdkonnas. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Kui ühehäälset otsust ei saavutata, võib vähemalt üheksa liikmesriiki nõuda, et meetmete eelnõu esitataks Euroopa Ülemkogule. Sellisel juhul nõukogus toimuv menetlus peatatakse. Pärast arutelu ja konsensuse korral saadab Euroopa Ülemkogu nelja kuu jooksul pärast asjaomase menetluse peatamist eelnõu tagasi nõukogule vastuvõtmiseks.

Kui puudub kokkulepe, kuid vähemalt üheksa liikmesriiki soovib asjaomase meetmete eelnõu alusel sisse seada tõhustatud koostöö, teavitavad liikmesriigid sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni sama tähtaja jooksul. Sellisel juhul loetakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 2 ja käesoleva lepingu artikli 280d lõikes 1 osutatud luba tõhustatud koostöö alustamiseks antuks ning kohaldatakse tõhustatud koostöö sätteid.

Teises ja kolmandas lõigus sätestatud erimenetlust ei kohaldata õigusaktide suhtes, mis moodustavad Schengeni acquis' edasiarenduse.

Artikkel 69g

1. Europoli ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil kindlaks Europoli struktuuri, toimimismehhanismid, tegevusvaldkonna ja ülesanded. Asjaomaste ülesannete hulka võivad kuuluda:

a) liikmesriikide asutustelt, kolmandatelt riikidelt või organitelt saadud andmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetus;

b) liikmesriikide pädevate asutuste poolt ühiselt või ühiste uurimisrühmade poolt ettevõetud uurimistoimingute ja operatiivtegevuse koordineerimine, korraldamine ja teostamine, vajaduse korral koostöös Eurojustiga.

Asjaomaste määrustega määratakse kindlaks ka see, kuidas kontrollib Euroopa Parlament koostöös riikide parlamentidega Europoli tegevust.

3. Europoli mis tahes operatiivtegevust tuleb korraldada koostöös selle liikmesriigi asutustega, kelle territooriumil nimetatud tegevus toimub, ning nende nõusolekul. Sunnimeetmete rakendamise volitused on üksnes riigi pädevatel asutustel.

Artikkel 69h

Nõukogu sätestab seadusandliku erimenetluse kohaselt tingimused ja piirangud, mida järgides võivad liikmesriikide pädevad asutused, millele viidatakse artiklites 69a ja 69f, tegutseda teise liikmesriigi territooriumil koostöös selle liikmesriigi pädevate asutustega ja nende nõusolekul. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga."

TRANSPORT

69) Artiklis 70 asendatakse sõnad "käesoleva lepingu" sõnaga "aluslepingute" ning sõnad "taotlevad liikmesriigid" asendatakse sõnaga "taotletakse".

70) Artikli 71 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Lõikes 1 osutatud meetmete vastuvõtmisel võetakse arvesse juhtumeid, mil nende kohaldamine võiks tõsiselt kahjustada teatud piirkondade elatustaset ja tööhõivet, samuti transpordiobjektide kasutust."

71) Artikli 72 alguses asendatakse sõnad "... ilma nõukogu ühehäälse heakskiiduta ..." sõnadega "... ilma nõukogu poolt ühehäälselt vastuvõetud meetmeta, millega nähakse ette erandi tegemine, ...".

72) Artiklit 75 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõnad "Ühenduse piires toimuva transpordi puhul kaotatakse diskrimineerimine, …" sõnadega "Liidu piires toimuva transpordi puhul keelatakse diskrimineerimine …";

b) lõikes 2 asendatakse sõna "nõukogu" sõnadega "Euroopa Parlamenti ja nõukogu";

c) lõike 3 esimeses lõigus asendatakse sõnad "… majandus- ja sotsiaalkomiteega …" sõnadega "Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega …".

73) Artiklisse 78 lisatakse järgmine lause:

"Viis aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta otsuse käesoleva artikli kehtetuks tunnistamise kohta."

74) Artikli 79 lõpust jäetakse välja sõnad "…, ilma et see piiraks majandus- ja sotsiaalkomitee volitusi".

75) Artikli 80 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega."

KONKURENTSIEESKIRJAD

76) Artiklisse 85 lisatakse järgmine uus lõige 3:

"3. Komisjon võib võtta vastu määrusi, mis on seotud kokkulepete liikidega, mille suhtes nõukogu on vastu võtnud määruse või direktiivi vastavalt artikli 83 lõike 2 punktile b."

77) Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 punkti c lõppu lisatakse järgmine lause:

"Viis aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta otsuse käesoleva punkti kehtetuks tunnistamise kohta.";

b) lõike 3 punkti a lõppu lisatakse järgmised sõnad: "..., ja artiklis 299 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda;".

78) Artiklisse 88 lisatakse järgmine uus lõige 4:

"4. Komisjon võib võtta vastu määrusi seoses riigiabi liikidega, mille kohta nõukogu on vastavalt artiklile 89 kindlaks määranud, et need võib käesoleva artikli lõikes 3 ettenähtud teavitamiskohustusest vabastada."

MAKSUSÄTTED

79) Artikli 93 lõpus asendatakse sõnad "... artiklis 14 ettenähtud tähtaja jooksul." sõnadega "... ja konkurentsi moonutamise vältimiseks."

ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE

80) Artiklite 94 ja 95 kohad vahetatakse. Artikkel 94 nummerdatakse ümber artikliks 95 ja artikkel 95 nummerdatakse ümber artikliks 94.

81) Artikliks 94 ümber nummerdatud artiklit 95 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 algusest jäetakse välja sõnad "Erandina artiklist 94 ning";

b) lõike 4 alguses asendatakse sõnad "Kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, …" sõnadega "Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, ...";

c) lõike 5 alguses asendatakse sõnad "Lisaks sellele ja ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kui pärast ühtlustamismeetme võtmist nõukogus või komisjonis liikmesriik peab vajalikuks …" sõnadega "Lisaks sellele ja ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik vajalikuks ...";

d) lõikes 10 asendatakse sõnad "ühenduse kontrollimenetlusele" sõnadega "liidu kontrollimenetlusele".

82) Artikliks 95 ümber nummerdatud artiklis 94 asendatakse sõnad "Komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega annab nõukogu ühehäälselt …" sõnadega "Ilma et see piiraks artikli 94 kohaldamist, annab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega ühehäälselt ...".

83) Artikli 96 teise lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad "…, annab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega ..." sõnadega "…, annavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ...". Teine lause asendatakse lausega "Võidakse vastu võtta ka muid asutamislepingutes ettenähtud asjakohaseid meetmeid."

INTELLEKTUAALOMAND

84) VI jaotise viimase artiklina lisatakse uus artikkel 97a:

"Artikkel 97a

Siseturu rajamise või selle toimimise raames sätestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt meetmed selleks, et luua Euroopa intellektuaalomandi õigused, mis tagaksid intellektuaalomandi kaitse ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra.

Nõukogu kehtestab seadusandliku erimenetluse kohaselt määruste abil Euroopa intellektuaalomandiõigustega seotud keelenõuded. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga."

MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA

85) VII jaotise esimese artiklina lisatakse artikkel 97b, mille aluseks on artikli 4 sõnastus; artiklit muudetakse järgmiselt:

a) lõikest 1 jäetakse välja sõnad "ning vastavalt selles esitatud ajakavale";

b) lõikes 2 asendatakse sõnad "Rööbiti eespool märgituga ning käesoleva lepingu kohaselt ja vastavalt selles esitatud ajakavale ning menetlusele hõlmab see tegevus vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist, mis viib ühisraha, eküü kasutuselevõtmisele, …" sõnadega "Rööbiti eespool märgituga ning aluslepingute kohaselt ja vastavalt neis esitatud menetlustele hõlmab see tegevus ühisraha, mille nimetus on euro, ...".

86) Artiklit 99 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 4 asendatakse esimese lõigu esimene lause järgmise kahe lausega:

"Kui lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt tehakse kindlaks, et liikmesriigi majanduspoliitika ei vasta lõikes 2 märgitud üldsuunistele või et see võib ohustada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist, võib komisjon teha asjassepuutuvale liikmesriigile hoiatuse. Nõukogu võib komisjoni soovituse põhjal anda asjassepuutuvale liikmesriigile vajalikud soovitused.";

b) lõike 4 teine lõik muudetakse lõikeks 5 ja olemasolev lõige 5 nummerdatakse ümber lõikeks 6;

c) lõikesse 4 lisatakse järgmised kaks uut lõiku:

"Käesoleva lõike reguleerimisalas teeb nõukogu otsuse, arvesse võtmata asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Ülejäänud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a.";

d) lõikeks 6 ümber nummerdatud lõikes 5 asendatakse sõnad "Toimides vastavalt artiklis 252 sätestatud menetlusele võib nõukogu vastu võtta ..." sõnadega "Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt võtta määruste abil vastu ..." ja sõnad "käesoleva artikli" jäetakse välja.

RASKUSED TEATUD TOODETEGA VARUSTAMISES (ENERGEETIKA)

87) Artikli 100 lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Ilma et see piiraks muude aluslepingutes sätestatud menetluste kohaldamist, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja liikmesriikide vahelises solidaarsuse vaimus kehtestada majanduslikule olukorrale vastavad meetmed, eriti kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas."

MUUD SÄTTED – MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA

88) Artikli 102 lõige 2 jäetakse välja ja lõige 1 jäetakse numbrita.

89) Artikli 103 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga täpsustada vajaduse korral määratlused artiklites 101 ja 102 ning käesolevas artiklis sätestatud keelu kohaldamiseks."

ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUS

90) Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 5 asendatakse järgmisega:

"5. Kui komisjon on arvamusel, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab komisjon asjassepuutuvale liikmesriigile oma arvamuse ja informeerib vastavalt ka nõukogu.";

b) lõikes 6 asendatakse sõna "soovituse" sõnaga "ettepaneku";

c) lõikes 7 asendatakse esimene lause lausega "Kui nõukogu otsustab kooskõlas lõikega 6, et ülemäärane eelarvepuudujääk eksisteerib, esitab ta komisjoni soovitusel põhjendamatult viivitamata asjassepuutuvale liikmesriigile soovitused niisuguse olukorra lõpetamiseks määratud tähtaja jooksul.";

d) [muudatus ei puuduta eestikeelset teksti];

e) lõike 12 esimeses lauses asendatakse sõna "otsused" sõnadega "otsused või soovitused";

f) lõige 13 asendatakse järgmisega:

"13. Lõigetes 8, 9, 11 ja 12 osutatud otsused teeb või soovitused annab nõukogu komisjoni soovituse põhjal.

Lõigetes 6–9, 11 ja 12 osutatud meetmete vastuvõtmisel teeb nõukogu otsuse, jättes arvesse võtmata asjassepuutuvat liikmesriiki esindava nõukogu liikme hääle.

Ülejäänud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a.";

g) lõike 14 kolmandas lõigus jäetakse sõnad "enne 1. jaanuari 1994" välja.

RAHAPOLIITIKA

91) Artiklit 105 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse lühend "EKPS …" sõnadega "Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi "EKPS") …";

b) lõike 2 teises taandes asendatakse viide artiklile 111 viitega artiklile 188o;

c) lõige 6 asendatakse järgmisega:

"6. Nõukogu võib seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga anda Euroopa Keskpangale määruste abil ühehäälselt eriülesandeid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud poliitikat."

92) Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 esimesse lausesse lisatakse sõna "pangatähtede" ette sõna "euro";

b) lõike 2 esimesse lausesse lisatakse sõna "münte" ette sõna "euro"; teise lause alguses asendatakse sõnad "Toimides vastavalt artiklis 252 sätestatud menetlusele ning pärast konsulteerimist EKPga võib nõukogu ..." sõnadega "Komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga võib nõukogu ...".

93) Artiklit 107 muudetakse järgmiselt:

a) lõiked 1 ja 2 jäetakse välja ning lõiked 3, 4, 5 ja 6 nummerdatakse ümber vastavalt lõigeteks 1, 2, 3 ja 4;

b) lõikeks 2 ümber nummerdatud lõikes 4 asendatakse sõnad "EKPS põhikiri on …" järgmiste sõnadega: "Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikiri (edaspidi "EKPS ja EKP põhikiri") on esitatud ...";

c) lõikeks 3 ümber nummerdatud lõige 5 asendatakse järgmisega:

"3. EKPS ja EKP põhikirja artikleid 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, artikli 33.1 punkti a ja artiklit 36 võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt muuta. Nad teevad otsuse kas Euroopa Keskpanga soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist komisjoniga või komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga."

94) Artiklis 109 asendatakse sõnad "... hiljemalt EKPS asutamise kuupäevaks on tema siseriiklikud õigusaktid, kaasa arvatud tema keskpanga põhikiri, vastavuses …" sõnadega "... tema siseriiklikud õigusaktid, kaasa arvatud tema keskpanga põhikiri, on vastavuses ...".

95) Artikli 110 lõike 2 neli esimest lõiku jäetakse välja.

EURO KASUTAMIST KÄSITLEVAD MEETMED

96) Artikli 111 lõiked 1–3 ja 5 muudetakse vastavalt artikli 188o lõigeteks 1–4; asjaomaseid lõikeid muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 174). Lõige 4 muudetakse artikli 115a lõikeks 1 ning seda muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 100).

97) Lisatakse artikkel 111a:

"Artikkel 11a

Ilma et see piiraks Euroopa Keskpanga volitusi, kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana. Asjaomased meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga."

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED (MAJANDUS- JA RAHALIIT)

98) Artiklid 112 muudetakse artikliks 245b ning seda muudetakse vastavalt punktile 228. Artikkel 113 muudetakse artikliks 245c.

99) Artiklit 114 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 esimeses lõigus asendatakse sõnad "nõuandva staatusega valuutakomitee" sõnadega "majandus- ja rahanduskomitee";

b) lõikest 1 jäetakse teine ja kolmas lõik välja;

c) lõikest 2 jäetakse esimene lõik välja; kolmandas taandes asendatakse viide artikli 99 lõigetele 2, 3, 4 ja 5 viitega artikli 99 lõigetele 2, 3, 4 ja 6 ning viited artikli 122 lõikele 2 ja artikli 123 lõigetele 4 ja 5 asendatakse viitega artikli 117a lõigetele 2 ja 3;

d) lõikes 4 asendatakse viide artiklitele 122 ja 123 viitega artiklile 116a.

ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE KOHTA, MILLE RAHAÜHIK ON EURO

100) Lisatakse järgmine uus 3a. peatükk ja uued artiklid 115a, 115b ja 115c:

"3a. PEATÜKK

ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE KOHTA, MILLE RAHAÜHIK ON EURO

Artikkel 115a

1. Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks ning kooskõlas aluslepingute asjakohaste sätetega võtab nõukogu liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro, vastavalt artiklites 99 ja 104 osutatud menetluste seast sobivale menetlusele, välja arvatud artikli 104 lõikes 14 sätestatud menetlus, vastu meetmed, millega:

a) tugevdatakse asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet;

b) kehtestatakse asjaomaste liikmesriikide tarvis majanduspoliitilised suunised, tagades nende ühilduvuse kogu liidu suhtes vastuvõetud suunistega ja järelevalve nende täitmise üle.

2. Lõikes 1 sätestatud meetmete vastuvõtmisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, mille rahaühik on euro.

Nimetatud liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a.

Artikkel 115b

Nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, ministrite kohtumiste kord sätestatakse protokollis eurorühma kohta.

Artikkel 115c

1. Euro koha kindlustamiseks rahvusvahelises valuutasüsteemis võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse majandus- ja rahaliidule erilist huvi pakkuvates küsimustes ühised seisukohad, mida järgitakse pädevates rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga.

2. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta asjakohaseid meetmeid ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel. Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete vastuvõtmisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, mille rahaühik on euro.

Nimetatud liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a."

ÜLEMINEKUSÄTTED LIIKMESRIIKIDELE, MILLE SUHTES ON KEHTESTATUD ERAND

101) Artikkel 116 tunnistatakse kehtetuks ja lisatakse artikkel 116a:

"Artikkel 116a

1. Liikmesriikidele, mille suhtes nõukogu ei ole otsustanud, et nad täidavad euro kasutuselevõtmiseks vajalikke tingimusi, viidatakse edaspidi kui "liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand".

2. Nimetatud liikmesriikide suhtes ei kohaldata aluslepingute järgmisi sätteid:

a) majanduspoliitika üldsuuniste nende osade vastuvõtmine, mis puudutavad euroala üldiselt (artikli 99 lõige 2);

b) sunnivahendid ülemääraste eelarvepuudujääkide likvideerimiseks (artikli 104 lõiked 9 ja 11);

c) EKPSi eesmärgid ja ülesanded (artikli 105 lõiked 1, 2, 3 ja 5);

d) euro emiteerimine (artikkel 106);

e) Euroopa Keskpanga õigusaktid (artikkel 110);

f) euro kasutamisega seotud meetmed (artikkel 111a);

g) valuutakokkulepped ja muud vahetuskursipoliitikaga seotud meetmed (artikkel 188o);

h) Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete nimetamine (artikli 245b lõige 2);

i) otsused, millega kehtestatakse majandus- ja rahaliidu jaoks olulistes küsimustes ühised seisukohad, mida järgitakse pädevates rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel (artikli 115c lõige 1);

j) meetmed ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel (artikli 115c lõige 2).

Punktides a–j osutatud artiklites tähendavad "liikmesriigid" seega liikmesriike, mille rahaühik on euro.

3. EKPSi ja EKP põhikirja IX peatüki kohaselt ei ole liikmesriikidel, mille suhtes on kehtestatud erand, ja nende keskpankadel õigusi ega kohustusi EKPSi raames.

4. Nende nõukogu liikmete hääleõigus, kes esindavad liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, peatatakse siis, kui nõukogu võtab vastu meetmeid, millele on osutatud lõikes 2 loetletud artiklites ja järgmistel juhtudel:

a) liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, mitmepoolse järelevalve raames tehtud soovitused, kaasa arvatud stabiilsusprogrammide ja hoiatuste kohta (artikli 99 lõige 4);

b) ülemäärase eelarvepuudujäägiga seotud meetmed, mis puudutavad liikmesriike, mille rahaühik on euro (artikli 104 lõiked 6, 7, 8, 12 ja 13).

Ülejäänud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a."

102) Artikkel 117 tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud selle lõike 2 viis esimest taanet, mis muudetakse artikli 118a lõike 2 viieks esimeseks taandeks; neid muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 103). Lisatakse järgmine artikkel 117a:

a) selle lõige 1 võtab üle artikli 121 lõike 1 sõnastuse, milles tehakse järgmised muudatused:

i) kogu lõikes asendatakse lühend "ERI" sõnadega "Euroopa Keskpank" sobivas käändes;

ii) esimese lõigu alguses asendatakse sõnad "Komisjon ja ERI annavad nõukogule aru …" sõnadega "Vähemalt kord kahe aasta järel või kui seda taotleb mõni liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja Euroopa Keskpank nõukogule aru …";

iii) esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad "... edusammudest nende kohustuste täitmisel, mis on seotud majandus- ja rahaliidu loomisega." sõnadega "... edusammudest, mida liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand, on saavutanud majandus- ja rahaliiduga seotud kohustuste täitmisel.";

iv) esimese lõigu teises lauses asendatakse sõnad "... iga liikmesriigi ..." sõnadega "... iga asjaomase liikmesriigi ..." ja sõnad "käesoleva lepingu" jäetakse välja;

v) esimese lõigu kolmandas taandes asendatakse sõnad "... ühegi teise liikmesriigi vääringu suhtes;" sõnadega "... euro suhtes;";

vi) esimese lõigu neljandas taandes asendatakse sõnad "... liikmesriigi poolt ..." sõnadega "... liikmesriigi poolt, mille suhtes on kehtestatud erand, ..." ja sõnad "... Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis ..." sõnaga "... vahetuskursimehhanismis ...";

vii) teises lõigus jäetakse sõnad "eküü arengut," välja;

b) selle lõige 2 võtab üle artikli 122 lõike 2 teise lause sõnastuse, milles tehakse järgmised muudatused:

i) lõike lõpus asendatakse sõnad "artikli 121 lõikes 1" sõnadega "lõikes 1";

ii) lisatakse järgmised uued teine ja kolmas lõik:

"Nõukogu teeb otsuse pärast kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud soovituse kättesaamist oma nendelt liikmetelt, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik on euro. Need liikmesriigid hääletavad kuue kuu jooksul pärast komisjoni ettepaneku kättesaamist nõukogult.

Teises lõigus nimetatud liikmete kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse vastavalt artikli 205 lõike 3 punktile a.";

c) selle lõige 3 võtab üle artikli 123 lõike 5 sõnastuse, milles tehakse järgmised muudatused:

i) lõike alguses olevad sõnad "Kui vastavalt artikli 122 lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand tühistada, …" sõnadega "Kui vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele on otsustatud erand tühistada, ...";

ii) sõnad "… vastu kursi …" sõnadega "… lõplikult vastu kursi …".

103) Artikkel 118 tunnistatakse kehtetuks. Lisatakse järgmine artikkel 118a:

a) selle lõige 1 võtab üle artikli 123 lõike 3 sõnastuse; sõnad "käesoleva lepingu" jäetakse välja;

b) selle lõige 2 võtab üle artikli 117 lõike 2 esimese viie taande sõnastuse; asjaomast viit taanet muudetakse vastavalt allpool toodud punktidele ning nende ette lisatakse järgmine sissejuhatav lause:

"Kuni on liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, võtab Euroopa Keskpank nende liikmesriikide suhtes järgmisi meetmeid:"

i) kolmandas taandes asendatakse sõnad "Euroopa Rahasüsteemi" sõnaga "vahetuskursimehhanismi";

ii) viies taane asendatakse järgmisega:

- "— täidab Euroopa Valuutakoostöö Fondi endisi ülesandeid, mis Euroopa Rahainstituut oli üle võtnud."

104) Lisatakse artikkel 118b, mille aluseks on artikli 124 lõike 1 sõnastus; artiklit muudetakse järgmiselt:

a) sõnad "Kuni kolmanda etapi alguseni käsitleb iga liikmesriik …" asendatakse sõnadega "Iga liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, käsitleb ...";

b) sõnad "… Euroopa Rahasüsteemiga seotud koostöös ja eküü arendamise käigus omandatud kogemused ning respekteerivad selles valdkonnas kehtivaid volitusi." asendatakse sõnadega "… vahetuskursimehhanismi raames toimunud koostöös omandatud kogemusi."

105) Artiklit 119 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 esimeses lõigus lisatakse sõna "liikmesriik" järele sõnad "…, mille suhtes on kehtestatud erand," ja sõna "järkjärgulist" jäetakse välja ning sama lõike teises lõigus asendatakse sõnad "Kui liikmesriigi kasutuselevõetud abinõud …" sõnadega "Kui abinõud, mis on võtnud liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, ...";

b) lõike 2 punktis a lisatakse sõna "liikmesriigid" järele sõnad "…, mille suhtes on kehtestatud erand," ja punktis b asendatakse sõnad "raskustes olev liikmesriik ..." sõnadega "raskustes olev liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, …";

c) lõikes 3 asendatakse sõnad "raskustes olevale riigile …" sõnadega "raskustes olevale liikmesriigile, mille suhtes on kehtestatud erand, …";

d) lõige 4 jäetakse välja.

106) Artiklit 120 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõnad "võib asjassepuutuv liikmesriik ..." sõnadega "võib asjassepuutuv liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, ...";

b) lõikes 3 asendatakse sõna "arvamuse" sõnaga "soovituse" ning sõna "riigil" asendatakse sõnaga "liikmesriigil";

c) lõige 4 jäetakse välja.

107) Artikli 121 lõige 1 muudetakse artikli 117a lõikeks 1; lõiget muudetakse vastavalt eespool toodud punktile 102). Ülejäänud osa artiklist 121 tunnistatakse kehtetuks.

108) Artikli 122 lõike 2 teine lause muudetakse artikli 117a lõike 2 esimeseks lõiguks; lõiget muudetakse vastavalt eespool toodud punktile 102). Ülejäänud osa artiklist 122 tunnistatakse kehtetuks.

109) Artikli 123 lõige 3 muudetakse artikli 118a lõikeks 1 ja artikli 123 lõige 5 muudetakse artikli 117a lõikeks 3; lõikeid muudetakse vastavalt eespool toodud punktidele 103) ja 102). Ülejäänud osa artiklist 123 tunnistatakse kehtetuks.

110) Artikli 124 lõige 1 muudetakse uueks artikliks 118b; lõiget muudetakse vastavalt eespool toodud punktile 104). Ülejäänud osa artiklist 124 tunnistatakse kehtetuks.

TÖÖHÕIVE

111) Artiklist 125 jäetakse sõnad "ja käesoleva lepingu artiklis 2" välja.

ÜMBER PAIGUTATUD JAOTISED

112) IX jaotis pealkirjaga "ÜHINE KAUBANDUSPOLIITIKA" ning artiklid 131 ja 133 muudetakse vastavalt liidu välistegevust käsitleva viienda osa II jaotiseks ning artikliteks 188b ja 188c. Artiklit 131 muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 157) ja artikkel 133 asendatakse artikliga 188c.

Artiklid 132 ja 134 tunnistatakse kehtetuks.

113) X jaotis pealkirjaga "TOLLIKOOSTÖÖ" ja artikkel 135 muudetakse vastavalt 1a. peatükiks Ia jaotises pealkirjaga "Kaupade vaba liikumine" ja artikliks 27a vastavalt eespool toodud punktile 45).

SOTSIAALPOLIITIKA

114) XI jaotise pealkiri "SOTSIAALPOLIITIKA, HARIDUS, KUTSEÕPE JA NOORSUGU" asendatakse IX jaotiseks ümber nummerdatud pealkirjaga "SOTSIAALPOLIITIKA" ning pealkiri "1. peatükk – Sotsiaalsätted" jäetakse välja.

115) Lisatakse uus artikkel 136a:

"Artikkel 136a

Liit tunnustab ja edendab tööturu osapoolte rolli liidu tasandil, võttes arvesse siseriiklike süsteemide mitmekesisust; liit aitab kaasa tööturu osapoolte dialoogile, austades nende sõltumatust.

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev kolmepoolne tööturu osapoolte tippkohtumine aitab kaasa sotsiaaldialoogile."

116) Artiklit 137 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavas osas asendatakse sõnad "võib nõukogu:" sõnadega "võivad Euroopa Parlament ja nõukogu:" ning teise lõigu esimene lause lahutatakse kaheks lõiguks, mille sõnastus on järgmine:

"Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega.

Lõike 1 punktides c, d, f ja g osutatud valdkondades teeb nõukogu otsuse seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nimetatud komiteedega."

Teise lõigu teine lause muudetakse viimaseks lõiguks ja sõnad "käesoleva artikli" jäetakse välja;

b) lõike 3 esimeses lõigus asendatakse sõnad "Liikmesriik võib lõike 2 kohaselt vastuvõetud direktiivide rakendamise usaldada …" sõnadega "Liikmesriik võib usaldada lõike 2 kohaselt vastuvõetud direktiivide rakendamise või vajaduse korral artikli 139 kohaselt vastu võetud nõukogu otsuse rakendamise ..."; teises lõigus asendatakse sõnad "... kooskõlas artikliga 249 peab direktiiv olema üle võetud, …" sõnadega "... direktiiv või otsus peab olema üle võetud või rakendatud," ning sõnad "direktiiviga ettenähtud" sõnadega "direktiivi või otsusega ettenähtud …".

117) Artikli 138 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõnad "Niisuguse konsultatsiooni korral ..." sõnadega "Lõigetes 2 ja 3 osutatud konsultatsioonide korral ..." ja teises lauses asendatakse sõnad "Menetluse kestus" sõnadega "Asjaomase protsessi kestus".

118) Artikli 139 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a) esimese lõigu lõppu lisatakse järgmine lause: "Sellest teavitatakse Euroopa Parlamenti.";

b) teise lõigu esimese lause alguses asendatakse sõnad "Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud juhul, kui kõnealuses kokkuleppes …" sõnadega "Nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui asjaomases kokkuleppes ..." ning viimane lause jäetakse välja.

119) Artikli 140 teise lõigu lõppu lisatakse järgmised sõnad: "…, eelkõige tehes algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti."

120) Artikli 143 teine lõik jäetakse välja.

EUROOPA SOTSIAALFOND

121) 2. peatükk nummerdatakse ümber X jaotiseks.

122) Artiklis 148 asendatakse sõnad "seotud rakendusotsused" sõnadega "seotud rakendusmäärused".

HARIDUS, KUTSEÕPE, NOORSUGU JA SPORT

123) 3. peatükk nummerdatakse ümber XI jaotiseks ning selle pealkirja lõpus asuvad sõnad "JA NOORSUGU" asendatakse sõnadega "..., NOORSUGU JA SPORT".

124) Artiklit 149 muudetakse järgmiselt:

a) lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

"Liit panustab Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse selle eripära, vabatahtlikkusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni.";

b) lõike 2 viienda taande lõppu lisatakse sõnad "… ja ergutada noori osalema Euroopa demokraatias"; viimase taandena lisatakse järgmine taane:

- "— arendada Euroopa mõõdet spordis spordivõistluste aususe ning avatuse ja sporditöö eest vastutavate asutuste omavahelise koostöö edendamise ning sportlaste, iseäranis noorte sportlaste füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmise kaudu.";

c) lõikes 3 asendatakse sõnad "hariduse valdkonnas" sõnadega "hariduse ja spordi valdkonnas";

d) lõikest 4 jäetakse sõna ", nõukogu" välja; esimene taane algab sõnadega "võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu …", sõnade "regioonide komiteega" järele lisatakse sõna "vastu" ja teine taane asendatakse sõnadega "võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu soovitusi."

125) Artikli 150 lõikes 4 lisatakse sõnade "… meetmed selleks, et …" ette sõna "vastu" ja lõike lõppu lisatakse järgmised sõnad: "…, ning võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu soovitusi."

KULTUUR

126) Artikli 151 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

a) sissejuhatavast lausest jäetakse sõna ", nõukogu" välja;

b) esimese taande esimene lause algab sõnadega "võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu …" ja teine lause jäetakse välja;

c) teine taane asendatakse sõnadega "võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu soovitusi".

RAHVATERVIS

127) Artiklit 152 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad "inimeste tervist" sõnadega "füüsilist ja vaimset tervist" ning lõigu lõppu lisatakse järgmised sõnad: "…, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.";

b) lõike 2 esimese lõigu lõppu lisatakse järgmine lause: "Eriti soodustab ta liikmesriikidevahelist koostööd, et parandada nende tervisehoiuteenuste vastastikust täiendavust piirialadel.";

c) lõike 2 teise lõigu lõppu lisatakse järgmine tekst: "…, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti.";

d) lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i) esimese lõigu sissejuhatava lause algusesse lausesse lisatakse järgmised sõnad: "Erandina artikli 2a lõikest 5 ja artikli 2e punktist a ning kooskõlas artikli 2c lõike 2 punktiga k aitavad Euroopa Parlament ja nõukogu, …", sõna "kaasa" eest jäetakse sõnad "aitab nõukogu" välja ning lõigu lõppu lisatakse järgmised sõnad: "... ühistest ohutusprobleemidest jagusaamiseks:";

ii) punktist b jäetakse sõnad "erandina artiklis 37 sätestatust …" välja;

iii) lisatakse järgmine uus punkt c:

"c) meetmeid, millega kehtestatakse ravimitele ja meditsiiniseadmetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded;"

iv) praegune punkt c nummerdatakse ümber lõikeks 5 ja asendatakse järgmisega:

"5. Samuti võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega võtta vastu stimuleerivaid meetmeid inimeste tervise kaitseks ja parandamiseks ning eelkõige peamiste piiriüleste tervist kahjustavate tegurite vastu võitlemiseks, meetmeid, mis puudutavad tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist, ning samuti meetmeid, mille otsene eesmärk on rahvatervise kaitse seoses tubakaga ja alkoholi kuritarvitamisega, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.";

e) praeguse lõike 4 teine lõik muudetakse lõikeks 6 ja lõige 5, mis nummerdatakse ümber lõikeks 7, asendatakse järgmisega:

"7. Liidu meetmed võtavad arvesse liikmesriikide vastutust oma tervishoiupoliitika määratlemisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel. Liikmesriikide vastutus hõlmab tervishoiu juhtimist ning tervishoiule määratud vahendite jaotamist. Lõike 4 punktis a osutatud meetmed ei mõjuta organite ja vere annetamist või meditsiinilist kasutamist käsitlevaid siseriiklikke sätteid."

TARBIJAKAITSE

128) Artikli 153 lõige 2 muudetakse artikliks 6a ja lõiked 3, 4 ja 5 nummerdatakse ümber vastavalt lõigeteks 2, 3 ja 4.

TÖÖSTUS

129) Artiklit 157 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 lõppu lisatakse järgmine tekst: "…, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti.";

b) lõike 3 esimese lõigu teise lause lõppu lisatakse järgmised sõnad: "..., ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama."

MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS

130) XVII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: "MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS".

131) Artiklit 158 muudetakse järgmiselt:

a) esimeses lõigus asendatakse sõnad "majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse" sõnadega "majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse";

b) teisest lõigust jäetakse sõnad "ja saartel, kaasa arvatud maapiirkonnad" välja;

c) lisatakse järgmine uus lõik:

"Asjaomaste regioonide puhul pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele."

132) Artikli 159 teises lõigus asendatakse sõnad "majandusliku ja sotsiaalse" sõnadega "majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse".

133) Artiklit 161 muudetakse järgmiselt:

a) esimese lõigu esimese lause alguses asendatakse sõnad "Ilma et see piiraks artikli 162 kohaldamist, määrab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist ning konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega ..." sõnadega "Ilma et see piiraks artikli 162 kohaldamist, määravad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega määruste abil …" ja sõna "ühehäälselt" jäetakse välja; sõnad "määrab nõukogu" asendatakse sõnaga "määratakse";

b) teisest lõigust jäetakse sõna "nõukogu" välja;

c) kolmas lõik jäetakse välja.

134) Artikli 162 esimeses lõigus asendatakse sõna "rakendusotsused" sõnaga "rakendusmäärused".

TEADUSUURINGUD JA TEHNOLOOGIA ARENDAMINE

135) XVIII jaotise pealkirja lisatakse sõnad "NING KOSMOS".

136) Artiklit 163 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus toimub teadlaste, teadusliku teabe ning tehnoloogia vaba ringlus, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.";

b) lõikes 2 asendatakse sõnad "... eelkõige, et ettevõtjatel oleks võimalus täiel määral kasutada siseturu potentsiaali, …" sõnadega "... eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, ...".

137) Artikli 165 lõike 2 lõppu lisatakse järgmine tekst: "…, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti."

138) Artiklit 166 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 4 asendatakse sõnad "vastu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ja" sõnadega "seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu";

b) lisatakse järgmine uus lõige 5:

"5. Täiendusena mitmeaastase raamprogrammi raames kavandatavatele tegevustele kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega Euroopa teadusruumi rajamiseks vajalikud meetmed."

139) Artiklis 167 asendatakse sõna "nõukogu" sõnaga "liit".

140) Artikli 168 teises lõigus asendatakse sõna "Nõukogu" sõnaga "Liit".

141) Artiklis 170 teise lõigu lõpust jäetakse välja sõnad "..., mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis sõlmitakse kooskõlas artikliga 300".

KOSMOS

142) Lisatakse uus artikkel 172a:

"Artikkel 172a

1. Teaduse ja tehnika progressi ning tööstuse konkurentsivõime edendamiseks, samuti oma poliitika elluviimiseks töötab liit välja Euroopa kosmosepoliitika. Selleks võib ta edendada ühiseid algatusi, toetada teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist ning koordineerida kosmose uurimiseks ja kasutamiseks vajalikke jõupingutusi.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed, näiteks Euroopa kosmoseprogrammi kujul, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.

3. Liit loob Euroopa Kosmoseagentuuriga vajalikud kontaktid.

4. Käesolev artikkel ei piira käesoleva jaotise muude sätete kohaldamist."

KESKKOND (KLIIMAMUUTUSED)

143) Artiklit 174 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega:

- "— meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.";

b) lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad "ühenduse kontrollimenetlusele" sõnadega "liidu kontrollimenetlusele";

c) lõike 4 esimese lõigu lõpust jäetakse sõnad "..., mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis sõlmitakse kooskõlas artikliga 300" välja.

144) Artiklit 175 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

"Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega ühehäälselt teha otsuse kohaldada seadusandlikku tavamenetlust esimeses lõigus märgitud valdkondade suhtes.";

b) lõike 3 esimeses lõigus asendatakse sõnad "Muudes valdkondades võtab nõukogu …" sõnadega "Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad …" ning teine lõik asendatakse järgmisega:

"Nende programmide elluviimiseks vajalikud meetmed võetakse vastu olenevalt juhtumist kas lõike 1 või 2 tingimuste kohaselt.";

c) lõikes 4 asendatakse sõnad "teatavate ühendust puudutavate meetmete võtmist, …" sõnadega "teatavaid liidu poolt vastuvõetavaid meetmeid, …";

d) lõikes 5 asendatakse sõnad "kehtestab nõukogu …" sõnadega "sätestatakse asjaomases meetmes …" ning sõnad "selle meetme vastuvõtmise õigusaktis asjakohased sätted …" sõnadega "asjakohased sätted …".

ÜMBER PAIGUTATUD JAOTISED

145) XX jaotis pealkirjaga "ARENGUKOOSTÖÖ" ning artiklid 177, 179, 180 ja 181 muudetakse vastavalt liidu välistegevust käsitleva viienda osa III jaotise 1. peatükiks ning artikliteks 188d–188g; asjaomaseid artikleid muudetakse vastavalt allpool toodud punktidele 161)–164). Artikkel 178 tunnistatakse kehtetuks.

146) XXI jaotis pealkirjaga "MAJANDUS-, FINANTS- JA TEHNILINE KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA" ja artikkel 181a muudetakse vastavalt liidu välistegevust käsitleva viienda osa III jaotise 2. peatükiks ning uueks artikliks 188h; asjaomast artiklit muudetakse vastavalt allpool toodud punktile 166).

ENERGEETIKA

147) XX jaotis asendatakse järgmise uue jaotise ja artikliga 176a:

"XVI JAOTIS

ENERGEETIKA

Artikkel 176a

1. Siseturu rajamise ja toimimise raames ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:

a) tagada energiaturu toimimine;

b) tagada energiaga varustamise kindlus liidus;

c) edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; ning

d) edendada energiavõrkude sidumist.

2. Ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete kohaldamist, kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed. Asjaomased meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega.

Need meetmed ei mõjuta liikmesriigi õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimusi, tema valikuid erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri, ilma et see piiraks artikli 175 lõike 2 punkti c kohaldamist.

3. Erandina lõikest 2 kehtestab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt asjaomases lõikes osutatud meetmed, kui need on peamiselt maksualased."

TURISM

148) XXI jaotis asendatakse uue jaotise ja uue artikliga 176b:

"XXI JAOTIS

TURISM

Artikkel 176b

1. Liit täiendab liikmesriikide tegevust turismisektoris, eriti edendades liidu ettevõtjate konkurentsivõimet selles sektoris.

Seetõttu on liidu tegevuse eesmärk:

a) ergutada soodsa keskkonna loomist selle sektori ettevõtjate arendamiseks;

b) edendada koostööd liikmesriikide vahel, eriti heade kogemuste vahetamise teel.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt erimeetmed, et täiendada liikmesriikide meetmeid käesolevas artiklis seatud eesmärkide saavutamiseks, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama."

KODANIKUKAITSE

149) Lisatakse järgmine uus XXII jaotis ja uus artikkel 176c:

"XXII JAOTIS

KODANIKUKAITSE

Artikkel 176c

1. Liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme.

Liidu tegevuse eesmärk on:

a) toetada ja täiendada liikmesriikide meetmeid riskide ennetamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, nende kodanikukaitsetöötajate koolitamisel ning reageerimisel loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud õnnetustele liidu piires;

b) edendada liidu piires kiiret ja tõhusat operatiivkoostööd siseriiklike kodanikukaitsetalituste vahel;

c) tõhustada rahvusvahelise kodanikukaitsealase töö järjepidevust.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama."

HALDUSKOOSTÖÖ

150) Lisatakse järgmine uus XXIII jaotis ja uus artikkel 176d:

"XXIII JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 176d

1. Liidu õiguse tõhusat rakendamist liikmesriikides, mis on oluline liidu nõuetekohase toimimise seisukohast, käsitatakse ühise huvina.

2. Liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel. Selline tegevus võib hõlmata informatsiooni ja ametnike vahetamise hõlbustamist ning koolitusprogrammide toetamist. Ükski liikmesriik pole kohustatud sellist toetust kasutama. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil selleks vajalikud meetmed, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama.

3. Käesolev artikkel ei piira liikmesriikide kohustust rakendada liidu õigust ega komisjoni õigusi ja kohustusi. See ei piira ka aluslepingute muude liikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja liidu vahelist halduskoostööd reguleerivate sätete kohaldamist."

ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE ASSOTSIEERIMINE

151) Artikli 182 esimese lõigu lõpust jäetakse välja sõnad "käesoleva lepingu".

152) Artikli 186 lõpus asuvad sõnad "... lepingutega, mis järgnevalt tuleb sõlmida liikmesriikide ühehäälselt heakskiidul." asendatakse sõnadega "... õigusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikliga 187."

153) Artiklis 187 lisatakse sõna "ühehäälselt" ette sõnad "ning komisjoni ettepaneku põhjal" ning artikli lõppu lisatakse järgmine lause: "Kui asjaomased sätted võtab vastu nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt, teeb nõukogu otsuse komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga."

LIIDU VÄLISTEGEVUS

154) Lisatakse uus viies osa. Selle pealkiri on "LIIDU VÄLISTEGEVUS" ning see sisaldab järgmisi jaotisi ja peatükke:

I jaotis: Üldsätted liidu välistegevuse kohta

II jaotis: Ühine kaubanduspoliitika

III jaotis: Koostöö kolmandate riikidega ja humanitaarabi

1. peatükk: Arengukoostöö

2. peatükk: Majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega

3. peatükk: Humanitaarabi

IV jaotis: Piiravad meetmed

V jaotis: Rahvusvahelised lepingud

VI jaotis: Liidu suhted rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega ning liidu delegatsioonid

VII jaotis: Solidaarsusklausel

ÜLDSÄTTED

155) Lisatakse järgmine uus I jaotis ja uus artikkel 188a:

"I JAOTIS

ÜLDSÄTTED LIIDU VÄLISTEGEVUSE KOHTA

Artikkel 188a

Käesolevas osas käsitletud liidu rahvusvaheline tegevus tugineb põhimõtetele, taotleb eesmärke ja seda viiakse ellu viisil, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise 1. peatükis osutatud üldsätetega."

ÜHINE KAUBANDUSPOLIITIKA

156) Lisatakse II jaotis, millele antakse kolmanda osa IX jaotise pealkiri "ÜHINE KAUBANDUSPOLIITIKA".

157) Lisatakse artikkel 188b, mille aluseks on artikli 131 sõnastus; artiklit muudetakse järgmiselt:

a) esimene lõik asendatakse järgmisega:

"Tolliliidu rajamisega vastavalt artiklitele 23–27 aitab liit ühistes huvides kaasa ülemaailmse kaubanduse harmoonilisele arengule, rahvusvahelises kaubanduses ja välismaiste otseinvesteeringute suhtes kehtivate piirangute järkjärgulisele kaotamisele ning tolli- ja muude tõkete vähendamisele.";

b) teine lõik jäetakse välja.

158) Lisatakse artikkel 188c, mis asendab artikli 133:

"Artikkel 188c

1. Ühine kaubanduspoliitika rajaneb ühtsetel põhimõtetel, eriti mis puutub tariifide muutmisse, kauba- ja teenustevahetusega ning intellektuaalomandi kaubandusaspektidega seotud tolli- ja kaubanduskokkulepete sõlmimisse, välismaistesse otseinvesteeringutesse, liberaliseerimismeetmete ühtlustamisse, ekspordipoliitikasse ning kaubanduse kaitsemeetmetesse, näiteks meetmetesse, mida võetakse dumpingu või subsiidiumide puhul. Ühist kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil vastu meetmed, millega määratletakse ühise kaubanduspoliitika rakendamise raamistik.

3. Kui ühe või mitme riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitavate lepingute üle on vaja pidada läbirääkimisi, kohaldatakse artikli 188n sätteid, kui käesoleva artikli erisätted ei näe ette teisiti.

Komisjon annab soovitusi nõukogule, kes volitab komisjoni alustama vajalikke läbirääkimisi. Nõukogu ja komisjon tagavad selle, et läbirääkimiste tulemusel sõlmitavad lepingud vastavad liidusisesele poliitikale ja eeskirjadele.

Komisjon peab läbirääkimisi, konsulteerides erikomiteega, mille nõukogu määrab selle ülesande täitmisel komisjoni abistama, ning niisuguste juhiste raames, mida nõukogu peab vajalikuks komiteele anda. Komisjon annab erikomiteele ja Euroopa Parlamendile regulaarselt aru läbirääkimiste edenemise kohta.

4. Seoses lõikes 3 osutatud lepingute üle läbirääkimisega ja nende sõlmimisega teeb nõukogu otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.

Seoses lepingute üle läbirääkimise ja nende sõlmimisega teenuste valdkonnas ja intellektuaalomandi kaubandusaspektide valdkonnas, samuti välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas, teeb nõukogu otsused ühehäälsel