ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

Artikkel 4

1. Schengeni acquis’ sätted, millele on osutatud ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta (edaspidi „Schengeni protokoll”) ning sellel acquis’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud II lisas, samuti muud samalaadsed aktid, mis on võetud vastu enne ühinemiskuupäeva, on Horvaatiale siduvad ja neid kohaldatakse Horvaatias alates ühinemiskuupäevast.

2. Need Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ sätted ning Schengeni acquis’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on Horvaatiale siduvad alates ühinemiskuupäevast, kuid neid kohaldatakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, mis kinnitab, et Horvaatias on kõnealuse acquis’ kõigi osade kohaldamise tingimused täidetud, sealhulgas kõik Schengeni eeskirjad on tõhusalt kohaldatud kooskõlas kokkulepitud ühiste standardite ja aluspõhimõtetega. Nimetatud otsuse teeb nõukogu kehtivate Schengeni menetluste kohaselt, võttes samal ajal arvesse komisjoni aruannet, milles kinnitatakse, et Horvaatia täidab jätkuvalt tema poolt ühinemisläbirääkimistel Schengeni acquis’ga seoses võetud kohustusi.

Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, kelle suhtes on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning Horvaatia Vabariigi valitsuse esindaja. Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis’ sätteid ja Schengeni acquis’l põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.
2.

32006 R 1198: nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1). a) Artiklile 27 lisatakse järgmine lõige: „5. EKF võib osaleda individuaalsete hüvitiste skeemi rahastamises, mis on mõeldud kaluritele, kes saavad kasu juurdepääsurežiimist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 I lisa 11. osas, nagu seda on muudetud Horvaatia ühinemisaktiga. Skeemi võib kohaldada ainult ajavahemikul 2014 kuni 2015 või, kui seda kohaldatakse varem, kuni Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täieliku rakendamise kuupäevani.” b) Artikli 29 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Erandina lõikest 2 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.” c) Artikli 35 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Erandina lõikest 3 võib abi anda kõikidele ettevõtetele ühenduse äärepoolsemates piirkondades ja Kreeka saartel, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo.” d) Artikli 53 lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega: „9. Kui EKF rahastab tegevusi äärealadel asuvatel Kreeka saartel, mis on oma kauguse tõttu ebasoodsas olukorras, ja äärepoolseimates piirkondades, samuti Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo, suurendatakse EKFi panust iga prioriteetse suuna puhul kuni 10 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikes piirkondades ning kuni 35 protsendipunkti võrra lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblike piirkondade hulka mittekuuluvates piirkondades.” e) II lisa punktis a asendatakse tabel järgmisega: 1. rühm 2. rühm 3. rühm 4. rühm „Lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkonnad ja äärealadel asuvad Kreeka saared ning Horvaatia saared Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (3) (4) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 60 % B ≥ 40 % (5) Piirkonnad, mis ei ole hõlmatud lähenemiseesmärgiga A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (3) (4) A ≤ 60 % B ≥ 40 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (5) Äärepoolseimad piirkonnad A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 50 % B ≥ 50 % (3) (4) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 75 % B ≥ 25 % f) II lisa punktis a asendatakse alapealkirja „2. rühm” teine lõik järgmisega: „(*) ja (**) kohaldamisel, kui EKF rahastab artikli 25 lõikes 3 nimetatud tegevusi väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, on 2. rühma B-määrad järgmised: — lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades, äärealadel asuvatel Kreeka saartel ja Horvaatia saartel Dugi otok, Vis, Mljet ja Lastovo ning piirkondades, mis ei ole hõlmatud lähenemiseesmärgiga, 60 või enam protsendipunkti (B ≥ 60 %), ning — äärepoolseimates piirkondades 50 või enam protsendipunkti (B ≥ 50 %).”
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED

III JAOTIS

RAHANDUSSÄTTED

Artikkel 34

1. Horvaatiale Euroopa Kalandusfondist 2013. aastal võimaldatav kogusumma on kokku 8,7 miljonit eurot (jooksevhindades) kulukohustuste assigneeringute näol.

2. Eelmaksed Euroopa Kalandusfondist moodustavad 25 % lõikes 1 osutatud kogusummast ning need makstakse ühe osamaksena.

3. Järgmise finantsraamistikuga hõlmatavaks ajavahemikuks arvutatakse Horvaatiale kulukohustuste assigneeringuteks võimaldatavad summad sel ajal kehtiva liidu acquis’ kohaselt. Neid summasid kohandatakse vastavalt järgmisele järkjärgulise kohaldamise kavale:

— 70 % 2014. aastal,

— 90 % 2015. aastal,

— 100 % alates 2016. aastast.

4. Kohandamine tehakse selleks, et tagada, sellises ulatuses nagu see on uue liidu acquis’ piires võimalik, Horvaatia jaoks mõeldud vahendite kasv 2014. aastal 2,33 korda võrreldes 2013. aasta summaga ja 2015. aastal 3 korda võrreldes 2013. aasta summaga.
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED

IV JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 42

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb liidu veterinaar-, fütosanitaar- ja toidu ohutuse eeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Need meetmed võetakse vastu kolmeaastase ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on piiratud nimetatud ajavahemikuga.
a)

Artikli 23 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ilma et see piiraks artikli 43b kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud oma õpinguid a) Sloveenia puhul enne 25. juunit 1991 ja b) Horvaatia puhul enne 8. oktoobrit 1991, kui eelpool nimetatud liikmesriikide ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6. Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.”
81.

Pooled lepivad kokku, et tulevase korra ulatus ja kohaldamisala peaks saavutama asjakohase tasakaalu õiguste ja kohustuste vahel – mida lähedasem ja tihedam on partnerlus, seda tugevamad on sellega kaasnevad kohustused. See peaks kajastama kohustusi, mida Ühendkuningriik on valmis võtma, et austada liidu õiguskorra terviklikkust, näiteks seoses normide vastavusseviimisega ja vaidluste lahendamise mehhanismidega ja jõustamisega, nagu on ette nähtud punktides 129–132. Samuti peaks see tuginema pikaajalisele pühendumisele isikute põhiõigustele, hõlmates Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni jätkuvat järgimist ja jõustamist, ning isikuandmete piisavale kaitsele, mis mõlemad on keskse tähtsusega eeltingimuseks poolte kavandatava koostöö võimaldamisele, samuti rahvusvahelisele ne bis in idem põhimõttele ja menetlusõigustele. Ka peaks see kajastama liidu ja selle liikmesriikide pühendumist Euroopa Liidu põhiõiguste hartale.
83.

Pooled lepivad kokku, et tulevase korra ulatus ja kohaldamisala peaks saavutama asjakohase tasakaalu õiguste ja kohustuste vahel – mida lähedasem ja tihedam on partnerlus, seda tugevamad on sellega kaasnevad kohustused. See peaks kajastama kohustusi, mida Ühendkuningriik on valmis võtma, et austada liidu õiguskorra terviklikkust, näiteks seoses normide vastavusseviimisega ja vaidluste lahendamise mehhanismidega ja jõustamisega, hõlmates ka Euroopa Liidu Kohtu rolli liidu õiguse tõlgendamisel. Samuti peaks see tuginema pikaajalisele pühendumisele isikute põhiõigustele, hõlmates Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni jätkuvat järgimist ja jõustamist, ning isikuandmete piisavale kaitsele, mis mõlemad on keskse tähtsusega eeltingimuseks poolte kavandatava koostöö võimaldamisele, samuti rahvusvahelisele ne bis in idem põhimõttele ja menetlusõigustele. Ka peaks see kajastama liidu ja selle liikmesriikide pühendumist Euroopa Liidu põhiõiguste hartale.
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/1

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU KONSOLIDEERITUD VERSIOON

ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

II JAOTIS

ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 14

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 16)

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu artikli 4 ja käesoleva lepingu artiklite 93, 106 ja 107 kohaldamist ning arvestades kohta, mis liidu ühistes väärtustes kuulub üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, nagu ka nende osa ühiskondliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, hoolitsevad liit ja liikmesriigid, igaüks oma vastavate volituste ja aluslepingute kohaldamisala piires, et niisugused teenused toimiksid põhimõtete ja tingimuste ning eelkõige majandus- ja rahandusalaste tingimuste alusel, mis võimaldavad neil täita oma ülesandeid. Euroopa Parlament ja nõukogu määratlevad määruste abil nimetatud põhimõtted ja tingimused seadusandliku tavamenetluse kohaselt, ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust kooskõlas aluslepingutega niisuguseid teenuseid osutada, tellida ja rahastada.
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/1

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU KONSOLIDEERITUD VERSIOON

KUUES OSA

INSTITUTSIOONILISED JA RAHANDUSSÄTTED

III JAOTIS

TÕHUSTATUD KOOSTÖÖ

Artikkel 328

(endised EL lepingu artiklid 27a-27e, 40-40b, 43-45 ning EÜ asutamislepingu artiklid 11 ja 11a)

1. Kui seatakse sisse tõhustatud koostöö, on see avatud kõikidele liikmesriikidele, eeldusel et nad vastavad koostööd lubavas otsuses seatud osalemistingimustele. Koostöö on liikmesriikidele avatud ka mis tahes muul ajal, eeldusel et peale nimetatud tingimuste täidetakse koostöö raames juba vastuvõetud õigusaktide nõudeid.

Tõhustatud koostöös osalevad komisjon ja liikmesriigid tagavad selle, et nad soodustavad võimalikult paljude liikmesriikide osalemist.

2. Komisjon ning, kui see on asjakohane, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitavad Euroopa Parlamenti ja nõukogu regulaarselt tõhustatud koostöö arengust.