ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikkel III-256

1. Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal järgmised eesmärgid:

a) tagada energiaturu toimimine;

b) tagada energiaga varustamise kindlus liidus; ning

c) edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist.

2. Ilma et see piiraks põhiseaduse muude sätete kohaldamist, saavutatakse lõikes 1 sätestatud eesmärgid Euroopa seaduses või raamseaduses kehtestatud meetmetega. Euroopa seadus või raamseadus võetakse vastu pärast konsulteerimist regioonide komitee ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

Euroopa seadus või raamseadus ei mõjuta liikmesriigi õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutustingimusi, tema valikuid erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri, ilma et see piiraks artikli III-234 lõike 2 punkti c kohaldamist.

3. Erandina lõikest 2 kehtestatakse nõukogu Euroopa seaduse või raamseadusega selles osutatud meetmed juhul kui need on peamiselt maksualased. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - II PEATÜKK — MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA - 1. jagu — Majanduspoliitika - Artikkel III-180



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0077 - 0077



Artikkel III-180 1. Ilma et see piiraks muude põhiseaduses sätestatud menetluste kohaldamist, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal Euroopa otsusega kehtestada majandusolukorrale vastavad meetmed, eriti kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel. 2. Kui liikmesriik on raskustes või kui tal on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad loodusõnnetused või temast olenematud erakorralised sündmused, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa otsuse anda asjassepuutuvale liikmesriigile teatud tingimustel liidu rahalist abi. Nõukogu eesistuja teavitab Euroopa Parlamenti vastuvõetud otsusest. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - V JAOTIS — LIIDU PÄDEVUSE TEOSTAMINE - I PEATÜKK — ÜHISSÄTTED - Artikkel I-37



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0028 - 0028



Artikkel I-37 Rakendusaktid 1. Liikmesriigid võtavad vastu kõik siseriikliku õiguse meetmed, mis on vajalikud liidu juriidiliselt siduvate aktide rakendamiseks. 2. Kui liidu juriidiliselt siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi, antakse nende aktide alusel rakendamisvolitused komisjonile või nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel ja artiklis I-40 ettenähtud juhtudel nõukogule. 3. Lõike 2 kohaldamiseks sätestatakse Euroopa seaduses eelnevalt komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes kohaldatavate liikmesriikide kontrollimehhanismide eeskirjad ja üldpõhimõtted. 4. Liidu rakendusakte antakse Euroopa rakendusmäärustena või Euroopa rakendusotsustena. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 7.Deklaratsioon artikli I-27 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0423 - 0423



7. Deklaratsioon artikli I-27 kohta Konverentsi arvamus on, et vastavalt põhiseaduse sätetele on Euroopa Parlamendil ja Euroopa Ülemkogul ühine vastutus Euroopa komisjoni presidendi valimisteni viiva protsessi sujuva kulgemise eest. Enne Euroopa Ülemkogu otsust viivad Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu esindajad seega läbi vajalikud konsultatsioonid kõige sobivamaks peetavas raamistikus. Need konsultatsioonid keskenduvad komisjoni presidendikandidaatide taustale, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi kooskõlas artikli I-27 lõikega 1. Selliste konsultatsioonide korralduse võib kindlaks määrata ettenähtud ajal Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vahelise vastastikuse kokkuleppega. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 30.Deklaratsioon Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0464 - 0464



30. Deklaratsioon Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise kohta Konverents märgib, et kui kaks aastat pärast põhiseaduse lepingule allakirjutamist on neli viiendikku liikmesriikidest selle ratifitseerinud, kuid ühel või mitmel liikmesriigil on ratifitseerimisel tekkinud raskusi, arutab küsimust Euroopa Ülemkogu. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 5. jagu — Konkurentsieeskirjad - 2. alajagu — Liikmesriikide antav abi - Artikkel III-167



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0071 - 0072



Artikkel III-167 1. Kui käesolevas põhiseaduses ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu, niivõrd kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. 2. Siseturuga sobib kokku: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjassepuutuvate toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta; b) loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi; c) Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi määral, mis on vajalik nimetatud jagamisest põhjustatud majandusliku mahajäämuse korvamiseks. Viis aastat pärast Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtta otsuse käesoleva punkti kehtetuks tunnistamise kohta. 3. Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: a) abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ja artiklis III-424 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda; b) abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks; c) abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; d) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; e) muud liiki abi, mida võib kindlaks määrata komisjoni ettepaneku põhjal vastuvõetud nõukogu Euroopa määruste või otsustega. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 15.Deklaratsioon artiklite III-160 ja III-322 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0460 - 0460



15. Deklaratsioon artiklite III-160 ja III-322 kohta Konverents meenutab, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine tähendab eelkõige, et asjassepuutuvate füüsiliste isikute ja üksuste nõuetekohaste menetlusõiguste kaitsele ja järgimisele pööratakse vajalikku tähelepanu. Sel eesmärgil ja selleks, et garanteerida füüsilisele isikule või üksusele piiravaid meetmeid määravate otsuste põhjalik kohtulik läbivaatamine, peavad sellised otsused põhinema selgetel ja kindlaksmääratud kriteeriumidel. Need kriteeriumid tuleks kohandada iga piirava meetme erivajadustele. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - I JAOTIS — LIIDU MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID - Artikkel I-1



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0011 - 0011



Artikkel I-1 Liidu asutamine 1. Kajastades Euroopa kodanike ja riikide tahet ehitada ühist tulevikku, asutatakse käesoleva põhiseadusega Euroopa Liit, millele liikmesriigid omistavad pädevuse oma ühiste eesmärkide saavutamiseks. Liit kooskõlastab liikmesriikide poliitikat, millega taotletakse neid eesmärke, ning teostab ühendusena talle omistatud pädevust. 2. Liit on avatud kõikidele Euroopa riikidele, kes austavad liidu väärtusi ning pühenduvad nende ühisele edendamisele. --------------------------------------------------
12004V229

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 4. jagu — Põllumajandus ja kalandus - Artikkel III-229



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0101 - 0101
Euroopa põhiseaduse leping - Protokollid ning lisa - 11.Protokoll lähenemiskriteeriumide kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0339 - 0340



11. PROTOKOLL LÄHENEMISKRITEERIUMIDE KOHTA KÕRGED LEPINGUOSALISED, SOOVIDES üksikasjalikult kindlaks määrata lähenemiskriteeriumid, millest liit juhindub tehes põhiseaduse artiklis III-198 osutatud otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks, ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule: Artikkel 1 Põhiseaduse artikli III-198 lõike 1 punktis a ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium tähendab, et asjaomasel liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 % võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määra. Inflatsiooni mõõdetakse võrreldaval alusel tarbijahinnaindeksi abil, võttes arvesse riiklike määratluste erinevust. Artikkel 2 Põhiseaduse artikli III-198 lõike 1 punktis b ettenähtud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium tähendab, et kontrollimise ajal ei kehti asjaomase liikmesriigi suhtes põhiseaduse artikli III-184 lõikes 6 nimetatud nõukogu Euroopa otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Artikkel 3 Põhiseaduse artikli III-198 lõike 1 punktis c ettenähtud Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium tähendab, et asjaomane liikmesriik on järginud Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes. Artikkel 4 Põhiseaduse artikli III-198 lõike 1 punktis d nimetatud intressimäärade lähenemiskriteerium tähendab, et vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist on asjaomasel liikmesriigil olnud keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär, mis ei ületa rohkem kui 2 % võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määra. Intressimäärasid mõõdetakse pikatähtajaliste riigi võlakirjade või nendega võrreldavate väärtpaberite alusel, võttes arvesse riiklike määratluste erinevust. Artikkel 5 Käesoleva protokolli kohaldamiseks kasutatavad statistilised andmed esitab komisjon. Artikkel 6 Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, Euroopa Keskpanga ning põhiseaduse artiklis III-192 ettenähtud majandus- ja rahanduskomiteega võtab nõukogu ühehäälselt vastu asjakohased sätted, et määrata kindlaks põhiseaduse artiklis III-198 nimetatud lähenemiskriteeriumide üksikasjad; seejärel asendavad vastuvõetud sätted käesoleva protokolli. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 1. alajagu — Euroopa Parlament - Artikkel III-336



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0152 - 0152



Artikkel III-336 Euroopa Parlament peab iga-aastase istungjärgu. See tuleb kokku märtsikuu teisel teisipäeval. Euroopa Parlament võib kokku tulla erakorraliseks istungjärguks, kui seda taotleb parlamendiliikmete enamus või kui seda taotleb nõukogu või komisjon. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 5. alajagu — Euroopa Liidu Kohus - Artikkel III-381



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0163 - 0163



Artikkel III-381 Euroopa Liidu Kohtu põhikiri on sätestatud eraldi protokollis. Põhikirja sätteid, välja arvatud selle I jaotist ja artiklit 64, võib muuta Euroopa seadusega. Seadus võetakse vastu kas Euroopa Kohtu taotlusel ning pärast komisjoniga konsulteerimist või komisjoni ettepaneku põhjal pärast Euroopa Kohtuga konsulteerimist. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - LÕPPAKT - A.Deklaratsioonid põhiseaduse sätete kohta - 20.Deklaratsioon artikli III-243 kohta



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0462 - 0462



20. Deklaratsioon artikli III-243 kohta Konverents märgib, et artikli III-243 sätteid kohaldatakse vastavalt kehtivale tavale. Mõistet "meetmed, mis on vajalikud, et kompenseerida Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust sellest jagamisest mõjutatud liitvabariigi mõne piirkonna majanduses" tõlgendatakse vastavalt olemasolevale Euroopa Ühenduste Kohtu ja esimese astme kohtu kohtupraktikale. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - III PEATÜKK — POLIITIKA MUUDES VALDKONDADES - 6. jagu — Tarbijakaitse - Artikkel III-235



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0105 - 0105



Artikkel III-235 1. Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks. 2. Liit aitab kaasa lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamisele: a) meetmetega, mis on võetud artikli III-172 põhjal seoses siseturu rajamise ja toimimisega; b) meetmetega, mille abil toetatakse, täiendatakse ja jälgitakse liikmesriikide poliitikat. 3. Lõike 2 punktis b osutatud meetmed kehtestatakse Euroopa seaduse või raamseadusega. Seadus või raamseadus võetakse vastu pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega. 4. Lõike 3 kohaselt vastuvõetud õigusaktid ei takista ühtki liikmesriiki säilitamast või kasutusele võtmast rangemaid kaitsemeetmeid. Niisugused meetmed peavad olema kooskõlas põhiseadusega. Neist teavitatakse komisjoni. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VI JAOTIS — LIIDU TOIMIMINE - I PEATÜKK — SÄTTED INSTITUTSIOONIDE KOHTA - 1. jagu — Institutsioonid - 1. alajagu — Euroopa Parlament - Artikkel III-337



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0152 - 0152



Artikkel III-337 1. Euroopa Parlament kuulab Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ära kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud Euroopa Ülemkogu kodukorras ja nõukogu kodukorras. 2. Komisjon võib osa võtta kõikidest Euroopa Parlamendi istungitest ning komisjoni taotluse korral tuleb ta ära kuulata. Komisjon vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi või selle liikmete küsimustele. 3. Euroopa Parlament arutab komisjoni esitatud iga-aastast üldaruannet avalikul istungil. --------------------------------------------------
Artikkel III-179

1. Liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastavad selle nõukogus vastavalt artiklile III-178.

2. Komisjoni soovituse põhjal sõnastab nõukogu liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste eelnõu ning esitab Euroopa Ülemkogule aruande.

Nõukogu aruandest lähtudes arutab Euroopa Ülemkogu järeldust liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta. Selle järelduse alusel võtab nõukogu vastu soovituse, milles esitatakse nimetatud üldsuunised. Nõukogu informeerib oma soovitusest Euroopa Parlamenti.

3. Et tagada liikmesriikide majanduspoliitika tihedam kooskõlastamine ning majandusliku suutlikkuse püsiv vastastikune lähenemine, jälgib nõukogu komisjoni esitatud aruannete põhjal iga liikmesriigi ja liidu majandusarengut ning nende majanduspoliitika ühtivust lõikes 2 nimetatud üldsuunistega ning annab korrapäraselt üldhinnanguid.

Sellise mitmepoolse järelevalve tagamiseks saadavad liikmesriigid komisjonile teavet oma majanduspoliitika valdkonnas võetud tähtsate meetmete kohta ning muud vajalikku teavet.

4. Kui lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt tehakse kindlaks, et liikmesriigi majanduspoliitika ei vasta lõikes 2 märgitud üldsuunistele või et see võib ohustada majandus- ja rahaliidu laitmatut toimimist, võib komisjon teha asjassepuutuvale liikmesriigile hoiatuse. Nõukogu võib komisjoni soovituse põhjal anda asjassepuutuvale liikmesriigile vajalikke soovitusi. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal otsustada oma soovitused avaldada.

Käesoleva lõike kohaldamisalas teeb nõukogu otsuse, arvesse võtmata kõnealust liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Kvalifitseeritud häälteenamust määratletakse ülejäänud nõukogu liikmete vähemalt 55 %-lise häälteenamusena tingimusel, et nad esindavad liikmesriike, mis hõlmavad kokku vähemalt 65 % osalevate liikmesriikide elanikkonnast.

Blokeerivas vähemuses peab olema vähemalt minimaalne arv nendest ülejäänud nõukogu liikmetest, kes esindavad rohkem kui 35 % osalevate liikmesriikide elanikkonnast, pluss üks liige, ilma milleta loetakse saavutatuks kvalifitseeritud häälteenamus.

5. Nõukogu eesistuja ja komisjon esitavad Euroopa Parlamendile aruande mitmepoolse järelevalve tulemuste kohta. Kui nõukogu on oma soovitused avaldanud, võidakse nõukogu eesistuja kutsuda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ette.

6. Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud mitmepoolse järelevalve menetluse kohta võidakse sätestada Euroopa seadusega.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - III JAOTIS — VÕRDSUS - Artikkel II-81



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0046 - 0046



Artikkel II-81 Diskrimineerimiskeeld 1. Keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. 2. Igasugune kodakondsuse alusel diskrimineerimine on põhiseaduse reguleerimisalas keelatud, ilma et eelöeldu piiraks selle erisätete kohaldamist. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - Protokollid ning lisa - 21.Protokoll liikmesriikide välissuhete kohta, pidades silmas välispiiride ületamist



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0361 - 0361



21. PROTOKOLL LIIKMESRIIKIDE VÄLISSUHETE KOHTA, PIDADES SILMAS VÄLISPIIRIDE ÜLETAMIST KÕRGED LEPINGUOSALISED, VÕTTES ARVESSE liikmesriikide vajadust tagada oma välispiiridel tõhus kontroll, vajaduse korral koostöös kolmandate riikidega, ON KOKKU LEPPINUD järgmises sättes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule: Ainus artikkel Põhiseaduse artikli III-265 lõike 2 punktis b sisalduvad sätted välispiiride ületamisega seotud meetmete kohta ei piira liikmesriikide pädevust läbi rääkida või sõlmida lepinguid kolmandate riikidega, kui need lepingud austavad liidu õigust ja teisi asjakohaseid rahvusvahelisi lepinguid. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - II OSA — LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA - V JAOTIS — KODANIKE ÕIGUSED - Artikkel II-106



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0051 - 0051



Artikkel II-106 Diplomaatiline ja konsulaarkaitse Igal liidu kodanikul on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel. --------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - VII JAOTIS — ÜHISSÄTTED - III PEATÜKK — TÕHUSTATUD KOOSTÖÖ - Artikkel III-426



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0183 - 0183



Artikkel III-426 Liidul on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele; eelkõige võib liit omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Sel eesmärgil esindab liitu komisjon. Iga institutsioon esindab liitu aga oma haldusliku iseseisvuse alusel oma tegevusalaga seotud küsimustes. --------------------------------------------------
Artikkel III-367

Juhul kui Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, komisjon või Euroopa Keskpank on oma tegevusetusega põhiseadust rikkunud, võivad liikmesriigid ja teised liidu institutsioonid esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi rikkumise tuvastamiseks. Käesolevat artiklit kohaldatakse samadel tingimustel liidu organite ja asutuste tegevusetuse korral.

Hagi võib esitada ainult juhul, kui eelnevalt on asjassepuutuvat institutsiooni, organit või asutust kutsutud üles toimingut tegema. Kui asjassepuutuv institutsioon, organ või asutus ei ole kahe kuu jooksul sellisest üleskutsest alates oma seisukohta määratlenud, võib hagi esitada järgneva kahe kuu jooksul.

Iga füüsiline või juriidiline isik võib esimeses ja teises lõigus esitatud tingimuste kohaselt kaevata Euroopa Liidu Kohtule, et liidu institutsioon, organ või asutus ei ole adresseerinud sellele isikule õigusakti, välja arvatud soovitus või arvamus.

--------------------------------------------------
Euroopa põhiseaduse leping - I OSA - VII JAOTIS — LIIDU RAHANDUS - Artikkel I-54



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0037 - 0037



Artikkel I-54 Liidu omavahendid 1. Liit varustab end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega. 2. Ilma et see piiraks muid tulusid, rahastatakse liidu eelarvet täielikult liidu omavahenditest. 3. Nõukogu Euroopa seadusega kehtestatakse liidu omavahendite süsteemiga seotud sätted. Nende sätetega võidakse kehtestada uusi omavahendeid või tunnistada kehtetuks mõni olemasolev. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Nimetatud Euroopa seadus jõustub pärast seda, kui liikmesriigid on selle kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega heaks kiitnud. 4. Nõukogu Euroopa seadusega sätestatakse liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed selles ulatuses, mis on ette nähtud lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa seadusega. Nõukogu teeb otsuse pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. --------------------------------------------------
12004V320

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - V JAOTIS — LIIDU VÄLISTEGEVUS - IV PEATÜKK — KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA JA HUMANITAARABI - 2. jagu — Majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega - Artikkel III-320



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0145 - 0145
Artikkel III-285

1. Liidu õiguse tõhusat rakendamist liikmesriikides, mis on oluline liidu tõrgeteta toimimise seisukohast, käsitletakse ühise huvina.

2. Liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel. Selline tegevus võib hõlmata informatsiooni ja ametnike vahetamise hõlbustamist ning koolitusprogrammide toetamist. Ükski liikmesriik pole kohustatud sellist toetust kasutama. Selleks vajalikud meetmed võetakse Euroopa seadusega, mis ei või kaasa tuua liikmesriikide õigus- või haldusnormide ühtlustamist.

3. Käesolev artikkel ei piira liikmesriikide kohustust rakendada liidu õigust ega komisjoni õigusi ja kohustusi. See ei piira ka põhiseaduse muude liikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja liidu vahelist halduskoostööd reguleerivate sätete kohaldamist.

--------------------------------------------------
12004V143

Euroopa põhiseaduse leping - III OSA — LIIDU POLIITIKA JA TOIMIMINE - III JAOTIS — SISEPOLIITIKA JA MEETMED - I PEATÜKK — SISETURG - 2. jagu — Isikute ja teenuste vaba liikumine - 2. alajagu — Asutamisvabadus - Artikkel III-143



Euroopa Liidu Teataja 310 , 16/12/2004 Lk 0063 - 0063