Protokoll (nr 11)

Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta (1957)

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

SOOVIDES kinnitada Euroopa Investeerimispanga põhikirja, mis on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 266,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse käesolevale lepingule.

Artikkel 1

Käesolevaga moodustatakse lepingu artikliga 266 asutatud Euroopa Investeerimispank (edaspidi "pank"); see täidab oma ülesandeid ja tegutseb vastavalt käesoleva lepingu ja käesoleva põhikirja sätetele.

Panga asukoha määravad liikmesriikide valitsused ühisel kokkuleppel.

Artikkel 2

Panga ülesanne on määratletud lepingu artiklis 267.

Artikkel 3 [1]

Käesoleva lepingu artikli 266 kohaselt on panga liikmed:

- Belgia Kuningriik,

- Tšehhi Vabariik,

- Taani Kuningriik,

- Saksamaa Liitvabariik,

- Eesti Vabariik,

- Kreeka Vabariik,

- Hispaania Kuningriik,

- Prantsuse Vabariik,

- Iirimaa,

- Itaalia Vabariik,

- Küprose Vabariik,

- Läti Vabariik,

- Leedu Vabariik,

- Luksemburgi Suurhertsogiriik,

- Ungari Vabariik,

- Malta Vabariik,

- Madalmaade Kuningriik,

- Austria Vabariik,

- Poola Vabariik,

- Portugali Vabariik,

- Sloveenia Vabariik,

- Slovaki Vabariik,

- Soome Vabariik,

- Rootsi Kuningriik,

- Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.

Artikkel 4

1. [2] Panga kapital on 163727670000 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt [***]:

Saksamaa | 26649532500 |

Prantsusmaa | 26649532500 |

Itaalia | 26649532500 |

Ühendkuningriik | 26649532500 |

Hispaania | 15989719500 |

Belgia | 7387065000 |

Madalmaad | 7387065000 |

Rootsi | 4900585500 |

Taani | 3740283000 |

Austria | 3666973500 |

Poola | 3635030500 |

Soome | 2106816000 |

Kreeka | 2003725500 |

Portugal | 1291287000 |

Tšehhi Vabariik | 1212590000 |

Ungari | 1121583000 |

Iirimaa | 935070000 |

Slovakkia | 408489500 |

Sloveenia | 379429000 |

Leedu | 250852000 |

Luksemburg | 187015500 |

Küpros | 180747000 |

Läti | 156192500 |

Eesti | 115172000 |

Malta | 73849000 |

Arvestusühik määratletakse eurona, mis on kehtestatud majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osalevate liikmesriikide ühisrahana. Juhatajate nõukogu võib direktorite nõukogu ettepaneku põhjal ühehäälselt muuta arvestusühiku määratlust.

Liikmesriigid on vastutavad ainult selle summa ulatuses, mis on nende osa märgitud ja maksmata kapitalis.

2. Uute liikmete vastuvõtmisega suureneb märgitud kapital vastavalt uute liikmete kaasatoodud kapitalile.

3. Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt teha otsuse suurendada märgitud kapitali.

4. Liikme osa märgitud kapitalis ei või üle kanda, pantida ega arestida.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid maksavad märgitud kapitali keskmiselt 5 % artikli 4 lõikes 1 sätestatud summadest.

2. Märgitud kapitali suurenemise korral määrab juhatajate nõukogu ühehäälselt makstava protsendi suuruse ja maksmise korra.

3. Direktorite nõukogu võib nõuda ülejäänud märgitud kapitali maksmist sellisel määral, nagu see on vajalik, et pank saaks täita oma kohustusi laenuandjate vastu.

Iga liikmesriik teeb selle makse võrdeliselt oma osale märgitud kapitalis ja sellises valuutas, mida pank vajab kõnealuste kohustuste täitmiseks.

Artikkel 6

1. Juhatajate nõukogu võib direktorite nõukogu ettepaneku põhjal teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse, et liikmesriigid annavad pangale intressi kandvaid erilaene kui ja niivõrd, kuivõrd pank vajab selliseid laene eriprojektide finantseerimiseks ning direktorite nõukogu näitab, et pank ei ole võimeline hankima vajalikke vahendeid kapitaliturgudelt finantseeritavate projektide laadile ja eesmärgile vastavatel tingimustel.

2. Erilaene võib nõuda alles käesoleva lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta algul. Nende suurus ei tohi olla rohkem kui 400 miljonit arvestusühikut kogusummana või 100 miljonit arvestusühikut aastas.

3. Erilaenude tähtaeg määratakse nende laenude või tagatiste tähtaja järgi, mida pank kavatseb anda erilaenude abil; see ei tohi ületada 20 aastat. Juhatajate nõukogu võib direktorite nõukogu ettepaneku põhjal teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse erilaenude varasema tagasimaksmise kohta.

4. Erilaenude aastaintressi määr on 4 %, kui juhatajate nõukogu, arvestades intressimäärade suundumust ja taset kapitaliturgudel, ei otsusta määrata teist intressimäära.

5. Liikmesriigid annavad erilaene võrdeliselt oma osale märgitud kapitalis; makseid tehakse riigi vääringus kuue kuu jooksul pärast selliste laenude nõudmist.

6. Kui pank likvideeritakse, makstakse liikmesriikide antud erilaenud tagasi alles pärast seda, kui panga muud võlad on tagasi makstud.

Artikkel 7

1. Kui liikmesriigi vääringu väärtus artiklis 4 määratletud arvestusühiku suhtes väheneb, korrigeerib see riik omavääringus makstava kapitaliosa suurust võrdeliselt selle väärtuse muutumisele, tehes panka lisamakse.

2. Kui liikmesriigi vääringu väärtus artiklis 4 määratletud arvestusühiku suhtes suureneb, korrigeerib pank selle riigi poolt omavääringus makstava kapitaliosa suurust võrdeliselt selle väärtuse muutumisele, tehes asjaomasele riigile tagasimakse.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel liikmesriigi vääringu väärtuse suhe artiklis 4 määratletud arvestusühikusse vastab arvestusühiku ja kõnealuse vääringu vahetuskursile, mis põhineb turukurssidel.

4. Juhatajate nõukogu võib direktorite nõukogu ettepaneku põhjal ühehäälselt muuta meetodit, millega arvestusühikutes väljendatud summad konverteeritakse riikide vääringusse ja vastupidi.

Peale selle võib ta direktorite nõukogu ettepaneku põhjal ühehäälselt määratleda käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud kapitali korrigeerimise meetodi; korrigeerimismakseid tuleb teha vähemalt kord aastas.

Artikkel 8

Panka juhivad ja haldavad juhatajate nõukogu, direktorite nõukogu ja halduskomitee.

Artikkel 9

1. Juhatajate nõukogu koosneb liikmesriikide nimetatud ministritest.

2. Juhatajate nõukogu kinnitab panga krediidipoliitika üldjuhised, iseäranis need eesmärgid, mida tuleb taotleda ühisturu järkjärgulisel teostumisel.

Juhatajate nõukogu tagab nende juhiste rakendamise.

3. Peale selle juhatajate nõukogu:

a) otsustab, kas suurendada märgitud kapitali vastavalt artikli 4 lõikele 3 ja artikli 5 lõikele 2;

b) kasutab artiklis 6 sätestatud volitusi erilaenude suhtes;

c) kasutab artiklites 11 ja 13 sätestatud volitusi direktorite nõukogu ja halduskomitee liikmete ametissenimetamise ja tagandamise suhtes ning neid volitusi, mis on sätestatud artikli 13 lõike 1 teises lõigus;

d) lubab artikli 18 lõikes 1 sätestatud erandi tegemise;

e) kinnitab direktorite nõukogu aastaaruande;

f) kinnitab aastabilansi ja kasumiaruande;

g) kasutab ning täidab artiklites 4, 7, 14, 17, 26 ja 27 sätestatud volitusi ning funktsioone;

h) kinnitab panga kodukorra.

4. Käesoleva lepingu ja käesoleva põhikirja raames on juhatajate nõukogu pädev tegema ühehäälselt otsuseid, mis käsitlevad panga operatsioonide peatamist ning vajaduse korral tema likvideerimist.

Artikkel 10

Kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, võetakse juhatajate nõukogu otsused vastu tema liikmete häälteenamusega. See enamus peab esindama vähemalt 50 % märgitud kapitalist. Hääletamine juhatajate nõukogus toimub vastavalt käesoleva lepingu artikli 205 sätetele.

Artikkel 11

1. Direktorite nõukogul on ainupädevus teha otsuseid laenude ja tagatiste andmise ning laenude võtmise kohta; ta määrab antud laenude intressimäära ja tagatiste eest makstava komisjonitasu; ta kannab hoolt, et panga haldamine toimuks asjakohaselt; ta tagab, et panka juhitakse vastavalt käesoleva lepingu ja käesoleva põhikirja sätetele ning juhatajate nõukogu antud üldjuhistele.

Majandusaasta lõpus esitab direktorite nõukogu aruande juhatajate nõukogule ning pärast kinnitamist avaldab selle.

2. [4] Direktorite nõukogu koosneb 26 liikmest ja 16 asendusliikmest.

Juhatajate nõukogu nimetab direktorite nõukogu liikmed viieks aastaks ametisse. Iga liikmesriik on nimetanud ühe ja komisjon ühe liikme.

Juhatajate nõukogu nimetab asendusliikmed viieks aastaks ametisse järgmiselt:

- kaks Saksamaa Liitvabariigi nimetatud asendusliiget,

- kaks Prantsuse Vabariigi nimetatud asendusliiget,

- kaks Itaalia Vabariigi nimetatud asendusliiget,

- kaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi nimetatud asendusliiget,

- üks Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühisel kokkuleppel nimetatud asendusliige,

- üks Belgia Kuningriigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi ühisel kokkuleppel nimetatud asendusliige,

- üks Taani Kuningriigi, Kreeka Vabariigi ja Iirimaa ühisel kokkuleppel nimetatud asendusliige,

- üks Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühisel kokkuleppel nimetatud asendusliige,

- kolm Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühisel kokkuleppel nimetatud asendusliiget,

- üks komisjoni nimetatud asendusliige.

Direktorite nõukogu koopteerib kuus hääleõiguseta eksperti: kolm liiget ja kolm asendusliiget.

Liikmeid ja asendusliikmeid võib ametisse tagasi nimetada.

Asendusliikmed võivad osaleda direktorite nõukogu koosolekul. Ühe riigi poolt või mitme riigi ühisel kokkuleppel või komisjoni nimetatud asendusliikmed võivad asendada direktorit, kelle on nimetanud vastavalt see riik, üks nendest riikidest või komisjon. Asendusliikmeil ei ole hääleõigust, välja arvatud juhul, kui nad asendavad ühte või mitut direktorit või kui neile on delegeeritud see õigus vastavalt artikli 12 lõikele 1.

Halduskomitee president või tema puudumisel asepresident juhatab direktorite nõukogu koosolekut, kuid ei osale hääletamisel.

Direktorite nõukogu liikmed valitakse isikute hulgast, kelle sõltumatus ja pädevus on väljaspool kahtlust; nad vastutavad ainult panga ees.

3. Juhatajate nõukogu võib direktori tagandada ainult siis, kui ta ei vasta enam oma kohustuste täitmisel nõutavatele tingimustele; nõukogu peab tegema otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kui aastaaruannet ei kinnitata, astub direktorite nõukogu tagasi.

4. Surma, vabatahtliku tagasiastumise, tagandamise või kollektiivse tagasiastumise järel tekkinud vaba ametikoht täidetakse vastavalt lõikele 2. Liige asendatakse kogu tema ülejäänud ametiajaks, välja arvatud juhul, kui asendatakse kogu direktorite nõukogu.

5. Juhatajate nõukogu määrab kindlaks direktorite nõukogu liikmete töötasu. Juhatajate nõukogu näeb ühehäälselt ette, missugune tegevus on vastuolus liikme või asendusliikme kohustustega.

Artikkel 12

1. Igal direktoril on direktorite nõukogus üks hääl. Ta võib delegeerida oma hääle kõigil juhtudel vastavalt menetlustele, mis sätestatakse panga kodukorras.

2. [5] Kui käesolev põhikiri ei sätesta teisiti, on direktorite nõukogu otsuse vastuvõtmiseks vajalik vähemalt ühe kolmandiku hääleõigusega liikmete poolthääl, kes esindavad vähemalt 50 % märgitud kapitalist. Kvalifitseeritud häälteenamuseks on vajalik 18 poolthäält ja 68 % märgitud kapitalist. Panga kodukord sätestab direktorite nõukogu otsuste kehtivuseks nõutava kvoorumi.

Artikkel 13

1. [6] Halduskomitee koosneb presidendist ja kaheksast asepresidendist, kelle juhatajate nõukogu nimetab direktorite nõukogu ettepaneku põhjal ametisse kuueks aastaks. Neid võib ametisse tagasi nimetada.

Juhatajate nõukogu võib ühehäälselt muuta halduskomitee liikmete arvu.

2. Direktorite nõukogu poolt kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud ettepaneku põhjal võib juhatajate nõukogu omakorda kvalifitseeritud häälteenamusega tagandada halduskomitee liikme.

3. Halduskomitee vastutab presidendi alluvuses ja direktorite nõukogu kontrolli all panga jooksva äritegevuse eest.

Ta valmistab ette direktorite nõukogu otsused, eriti laenude võtmise ning laenude ja tagatiste andmise otsused; ta tagab nende otsuste rakendamise.

4. Halduskomitee esitab häälteenamusega arvamusi laenude võtmist või laenude ja tagatiste andmist käsitlevate ettepanekute kohta.

5. Juhatajate nõukogu määrab kindlaks halduskomitee liikmete töötasu ja sätestab, missugune tegevus on vastuolus nende kohustustega.

6. President või tema eemalejäämise korral asepresident esindab panka kohtus ja muudes asjades.

7. Panga ametnikud ja muud töötajad alluvad presidendile. Ta võtab neid tööle ja vabastab nad töölt. Töötajate väljavalimisel ei arvestata mitte ainult isiklikke võimeid ja kvalifikatsiooni, vaid ka liikmesriikide kodanike tasakaalustatud esindatust.

8. Halduskomitee ja panga töötajad vastutavad ainult panga ees ning on oma kohustuste täitmisel täielikult sõltumatud.

Artikkel 14

1. Komitee, mis koosneb kolmest nende pädevuse põhjal juhatajate nõukogu poolt ametisse nimetatud liikmest, kontrollib iga aasta pangaoperatsioonide teostamise ja panga raamatupidamise nõuetekohasust.

2. Komitee annab kinnituse, et aastabilanss ja kasumiaruanne vastavad arvetele ning peegeldavad õigesti panga olukorda oma aktivate ja passivate suhtes.

Artikkel 15

Pank suhtleb iga liikmesriigiga selle riigi poolt nimetatud ametiasutuse kaudu. Finantstehingute teostamisel kasutab pank asjaomase liikmesriigi emissioonipanka või mõnd teist selle riigi poolt heakskiidetud rahaasutust.

Artikkel 16

1. Pank teeb koostööd kõikide rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes on tegevad tema omadega samasugustes valdkondades.

2. Pank taotleb asjakohaste koostöösuhete loomist nende riikide pankade ja rahaasutustega, kuhu ulatub tema tegevus.

Artikkel 17

Liikmesriigi või komisjoni taotlusel või omal algatusel tõlgendab või täiendab juhatajate nõukogu käesoleva põhikirja artikli 9 alusel enda antud juhiseid vastavalt samade sätete kohaselt, mis reguleerisid nende vastuvõtmist.

Artikkel 18

1. Käesoleva lepingu artiklis 267 seatud ülesande raames annab pank laene oma liikmetele või eraõiguslike ettevõtjate või riigi osalusega äriühingute investeerimisprojektideks, mida viiakse ellu liikmesriikide Euroopas asetseval territooriumil, niivõrd kui mõistlikel tingimustel ei ole võimalik hankida vajalikke vahendeid muudest allikatest.

Juhatajate nõukogu lubatud erandiga võib pank direktorite nõukogu ettepaneku põhjal anda siiski ühehäälselt laene investeerimisprojektideks, mida viiakse ellu tervikuna või osaliselt väljaspool liikmesriikide Euroopas asetsevat territooriumi.

2. Võimalust mööda antakse laene ainult tingimusel, et kasutatakse ka teisi finantsallikaid.

3. Kui pank annab laenu ettevõtjale või muule asutusele peale liikmesriigi, seab ta laenu tingimuseks kas selle liikmesriigi tagatise, mille territooriumil projekt ellu viiakse, või muu piisava tagatise saamise.

4. Pank võib tagada laene, mida riigi osalusega äriühingud või eraõiguslikud ettevõtjad või muud asutused on võtnud käesoleva lepingu artiklis 267 sätestatud projektide elluviimiseks.

5. Panga antud laenude ja tagatiste tagasimaksmata kogusumma ei tohi kunagi ületada 250 % tema märgitud kapitalist.

6. Pank kaitseb end valuutariskide eest selliste klauslite lisamisega laenu- ja tagatiselepingutesse, mida ta peab asjakohaseks.

Artikkel 19

1. Panga antud laenude intressimäärad ja tagatiste komisjonitasud kohandatakse kapitaliturul valitsevate tingimustega ning arvutatakse sellisel viisil, et nendest saadud sissetulek võimaldab pangal täita oma kohustusi, katta oma kulusid ja luua reservfondi, nagu on sätestatud artiklis 24.

2. Pank ei alanda intressimäärasid. Kui intressimäärade alandamine tundub olevat soovitav finantseeritava projekti laadi tõttu, võib asjaomane liikmesriik või mõni muu asutus anda abi intressi maksmiseks, niivõrd kui see sobib kokku käesoleva lepingu artikliga 87.

Artikkel 20

Pank järgib oma laenu- ning tagatisetehingutes järgmisi põhimõtteid.

1. Ta tagab oma vahendite kasutamise ühenduse huvides nii mõistlikult kui võimalik.

Ta võib anda laene või tagatisi ainult siis, kui:

a) intressi- ja amortisatsioonimaksed tasutakse tootmisettevõtete projektide puhul tegevuskasumist, muude projektide puhul võtab aga vastutuse see riik, kus projekt ellu viiakse, või kindlustatakse kulude katmine muul viisil ja

b) projekti elluviimine aitab üldiselt suurendada majanduslikku tootlikkust ja edendab ühisturu väljakujundamist.

2. Ta ei osale ettevõtetes ega võta endale vastutust nende juhtimises, välja arvatud juhul, kui see on vajalik, et kaitsta panga õigusi laenatud vahendite tagasimaksmise kindlustamisel.

3. Ta võib paigutada oma nõuded kapitaliturule ja võib sel eesmärgil nõuda oma võlgnikelt võlakirjade või muude väärtpaberite väljalaskmist.

4. Pank ega liikmesriigid ei esita tingimusi, mis nõuavad panga laenuvahendite kulutamist kindlaksmääratud liikmesriigis.

5. Pank võib seada laenude tingimuseks rahvusvahelise enampakkumise korraldamise.

6. Pank ei finantseeri tervikuna või osaliselt ühtegi projekti, mille vastu on liikmesriik, mille territooriumil see tuleb ellu viia.

Artikkel 21

1. Laenu- või tagatisetaotlusi võib esitada pangale kas komisjoni või liikmesriigi kaudu, kelle territooriumil projekt ellu viiakse. Samuti võib ettevõte taotleda laenu või tagatist otse pangalt.

2. Komisjoni kaudu esitatud taotlused edastatakse arvamuse andmiseks liikmesriigile, mille territooriumil projekt ellu viiakse. Liikmesriigi kaudu esitatud taotlused edastatakse komisjonile arvamuse andmiseks. Ettevõtjate otsetaotlused edastatakse asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile.

Asjaomane liikmesriik ja komisjon esitavad oma arvamuse kahe kuu jooksul. Kui vastust ei ole saadud selle aja jooksul, võib pank järeldada, et kõnealuse projekti kohta ei ole vastuväiteid.

3. Direktorite nõukogu teeb otsuse laenu- ja tagatisetaotluste kohta, mille talle esitab halduskomitee.

4. Halduskomitee kontrollib, kas talle esitatud laenu- ja tagatisetaotlused vastavad käesoleva põhikirja sätetele, eriti artiklile 20. Kui halduskomitee on laenu või tagatise andmise poolt, edastab ta lepingu eelnõu direktorite nõukogule; komitee võib siduda oma pooltarvamuse selliste tingimustega, mida ta oluliseks peab. Kui halduskomitee on laenu või tagatise andmise vastu, siis esitab ta vastavad dokumendid koos oma arvamusega direktorite nõukogule.

5. Kui halduskomitee avaldab eitava arvamuse, võib direktorite nõukogu anda asjaomase laenu või tagatise ainult ühehäälse otsusega.

6. Kui komisjon avaldab eitava arvamuse, võib direktorite nõukogu anda asjaomase laenu või tagatise ainult ühehäälse otsusega, kusjuures komisjoni nimetatud direktor ei hääleta.

7. Kui nii halduskomitee kui ka komisjoni arvamus on eitav, ei saa direktorite nõukogu laenu või tagatist anda.

Artikkel 22

1. Pank laenab oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt.

2. Liikmesriigi kapitaliturult võib pank laenata kas vastavalt õigusnormidele, mida kohaldatakse siseriiklike emissioonide suhtes, või kui liikmesriigis sellised sätted puuduvad, siis pärast seda, kui pank ja asjaomane liikmesriik on nõu pidanud ning jõudnud kavatsetava laenu suhtes üksmeelele.

Asjaomase liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad keelduda oma nõusoleku andmisest ainult siis, kui selle riigi kapitaliturul on põhjust karta tõsiseid häireid.

Artikkel 23

1. Pank võib kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, mida ta vahetult ei vaja oma kohustuste täitmiseks, järgmisel viisil:

a) ta võib investeerida rahaturgudel;

b) ta võib osta ja müüa enda emiteeritud väärtpabereid või temalt laenu võtnute emiteeritud väärtpabereid, kui artikli 20 lõige 2 ei sätesta teisiti;

c) ta võib sooritada mis tahes muid oma eesmärkidega seotud finantstehinguid.

2. Ilma et see piiraks artikli 25 sätete kohaldamist, ei osale pank oma investeeringute haldamisel üheski valuutaarbitraažis, kui see ei ole otseselt vajalik oma laenutehingute sooritamiseks või oma võetud laenudest või antud tagatistest tulenevate kohustuste täitmiseks.

3. Pank tegutseb käesoleva artikliga hõlmatud valdkondades kokkuleppel asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega või emissioonipangaga.

Artikkel 24

1. Järk-järgult luuakse reservfond, mis moodustab kuni 10 % märgitud kapitalist. Kui panga kohustuste põhjal see on õigustatud, võib direktorite nõukogu teha otsuse lisareservide moodustamiseks. Kuni reservfondi lõpliku täitumiseni paigutatakse sinna:

a) intressitulud laenudelt, mis pank on andnud liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 5 makstavatest summadest;

b) intressitulud laenudelt, mis pank on andnud punktis a osutatud laenude tagasimaksmisest tulenevatest vahenditest,

niivõrd, kui seda sissetulekut ei vajata panga kohustuste täitmiseks või tema kulude katmiseks.

2. Reservfondi ressursse investeeritakse nii, et need oleksid igal ajal kättesaadavad fondi eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 25

1. Pangal on alati õigus kanda oma vara ühe liikmesriigi vääringust teise liikmesriigi vääringusse, et sooritada käesoleva lepingu artiklis 267 sätestatud ülesandele vastavaid finantstehinguid, arvestades käesoleva põhikirja artikli 23 sätteid. Kui pangal on sularaha või likviidset vara vajalikus vääringus, väldib ta niipalju kui võimalik selliste ülekannete tegemist.

2. Pank ei või konverteerida oma vara liikmesriigi vääringust kolmanda riigi vääringusse ilma asjaomase liikmesriigi nõusolekuta.

3. Pank võib vabalt käsutada seda osa oma kapitalist, mis on sisse makstud kullas või konverteeritavas vääringus, ning ühendusevälistelt turgudelt laenatud vääringut.

4. Liikmesriigid kohustuvad tegema panga võlgnikele kättesaadavaks vääringu, mida nad vajavad põhisumma tagasimaksmiseks ning intresside ja komisjonitasude maksmiseks laenudelt ja tagatistelt, mida pank on andnud nende territooriumil elluviidavate projektide jaoks.

Artikkel 26

Kui liikmesriik ei täida käesolevast põhikirjast tulenevaid liikmekohustusi, eriti kohustust maksta oma osa märgitud kapitalist, anda erilaene või teenindada oma võetud laene, võib juhatajate nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega peatada laenude või tagatiste andmise sellele liikmesriigile või selle kodanikele.

Selline otsus ei vabasta riiki ega tema kodanikke nende kohustustest panga ees.

Artikkel 27

1. Kui juhatajate nõukogu teeb otsuse peatada panga operatsioonid, lõpetatakse viivitamata kogu panga tegevus, välja arvatud see, mis on vajalik panga varade asjakohase kasutamise, kaitsmise ja säilitamise ning tema kohustuste täitmise tagamiseks.

2. Likvideerimise korral nimetab juhatajate nõukogu ametisse likvideerijad ja annab neile juhtnöörid likvideerimise täideviimiseks.

Artikkel 28

1. Pangal on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigusvõime, mis vastavalt selle riigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele; sealhulgas võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

[Vt Amsterdami lepingu artikli 9 lõiku 4, milles öeldakse järgmist:

Euroopa ühendustel on liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud lõikes 5 nimetatud protokollis. Sama kehtib Euroopa Keskpanga, Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Investeerimispanga kohta.]

2. Panga omand vabastatakse igasugusest rekvireerimisest või sundvõõrandamisest.

Artikkel 29

Vaidlusi ühelt poolt panga ja teiselt poolt tema võlausaldajate, võlgnike või teiste isikute vahel lahendavad riikide pädevad kohtud, välja arvatud juhul, kui need vaidlused on antud Euroopa Kohtu pädevusse.

Pangal on igas liikmesriigis kohtudokumentide kättetoimetamise aadress. Ta võib siiski lepingutes määratleda konkreetse kättetoimetamise aadressi või näha ette vahekohtumenetluse.

Panga omandit ja varasid saab ainult kohtu otsusega arestida või allutada sundtäitmisele.

Artikkel 30

1. Juhatajate nõukogu võib teha ühehäälselt otsuse asutada Euroopa Investeerimisfond, mis on juriidiline isik ja majanduslikult iseseisev ning mille asutajaliikmeks on pank.

2. Juhatajate nõukogu kinnitab ühehäälse otsusega Euroopa Investeerimisfondi põhikirja. Põhikiri määratleb eelkõige fondi eesmärgid, struktuuri, kapitali, liikmeskonna, finantsressursid, sekkumisvahendid ja auditeerimiskorra, samuti panga organite ja fondi organite omavahelised suhted.

3. Pangal on artikli 20 lõike 2 sätetest olenemata õigus osaleda fondi juhtimises, samuti osaleda märgitud kapitalis juhatajate nõukogu poolt ühehäälselt määratud summa ulatuses.

4. Euroopa Ühendus võib saada fondi liikmeks ja osaleda tema märgitud kapitalis. Fondi eesmärkidest huvituvaid rahaasutusi võib kutsuda fondi liikmeks.

5. Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldatakse fondi suhtes, tema organite liikmete suhtes nende vastavate kohustuste täitmisel ja tema töötajate suhtes.

Peale selle on fond vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse fondi alaline asukoht. Samamoodi ei tulene mingeid makse fondi tegevuse lõpetamisest või likvideerimisest. Lõpuks ei kuulu kumuleeruva käibemaksu alla fondi ja tema organite tegevus, mis on kooskõlas tema põhikirjaga.

Nende fondist saadavate dividendide, kapitali kasvutulude või muud liiki tulude suhtes, millele teistel liikmetel peale Euroopa Ühenduse ja panga on õigus, kehtivad kohaldatavate õigusaktide maksusätted.

6. Edaspidi sätestatud piirides on Euroopa Kohtu pädevuses vaidlused, mis käsitlevad fondi organite võetud meetmeid. Selliste meetmete vastu võib iga fondi liige oma funktsioonist tulenevalt või liikmesriik käesoleva lepingu artiklis 230 sätestatud tingimuste alusel algatada kohtumenetluse.

Sõlmitud kahekümne viiendal märtsil tuhande üheksasaja viiekümne seitsmendal aastal Roomas.

[1] Artiklit on muudetud 2003. aasta ühinemisakti protokolliga nr 1. Vt käesoleva väljaande lõpus olevat liidet.

[2] Lõiget on muudetud 2003. aasta ühinemisakti protokolliga nr 1. Vt käesoleva väljaande lõpus olevat liidet.

[***] Uute liikmesriikide kohta esitatud arvud on esialgsed ja põhinevad Eurostati avaldatud 2002. aasta prognoosil (New Cronos).

[4] Lõiget on muudetud 2003. aasta ühinemisakti protokolliga nr 1. Vt käesoleva väljaande lõpus olevat liidet.

[5] Lõiget on muudetud 2003. aasta ühinemisakti protokolliga nr 1.

[6] Lõiget on muudetud 2003. aasta ühinemisakti protokolliga nr 1.

--------------------------------------------------