ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/189

Artikkel 328

(endised EL lepingu artiklid 27a-27e, 40-40b, 43-45 ning EÜ asutamislepingu artiklid 11 ja 11a)

1. Kui seatakse sisse tõhustatud koostöö, on see avatud kõikidele liikmesriikidele, eeldusel et nad vastavad koostööd lubavas otsuses seatud osalemistingimustele. Koostöö on liikmesriikidele avatud ka mis tahes muul ajal, eeldusel et peale nimetatud tingimuste täidetakse koostöö raames juba vastuvõetud õigusaktide nõudeid.

Tõhustatud koostöös osalevad komisjon ja liikmesriigid tagavad selle, et nad soodustavad võimalikult paljude liikmesriikide osalemist.

2. Komisjon ning, kui see on asjakohane, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitavad Euroopa Parlamenti ja nõukogu regulaarselt tõhustatud koostöö arengust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/114

Artikkel 151

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 136)

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja liidu 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

Sel eesmärgil rakendavad liit ja liikmesriigid meetmeid, mis võtavad arvesse riigiti kehtivate tavade mitmekesisust, eriti lepinguliste suhete vallas, ja vajadust säilitada liidu majanduse konkurentsivõime.

Nad usuvad, et niisugune areng ei tulene ainult siseturu toimimisest, mis soodustab sotsiaalsüsteemide ühtlustamist, vaid ka aluslepingutega sätestatud menetlustest ning õigus- ja haldusnormide ühtlustamisest.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/164

Artikkel 267

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 234)

Euroopa Liidu Kohus on pädev tegema eelotsuseid, mis käsitlevad:

a) aluslepingute tõlgendamist;

b) liidu institutsioonide, organite või asutuste õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist.

Kui selline küsimus antakse liikmesriigi kohtusse, võib see kohus, kui ta leiab, et otsuse tegemiseks on vaja kõnealune küsimus lahendada, taotleda sellekohast eelotsust kohtult.

Kui mingi niisugune küsimus kerkib üles poolelioleva kohtuasja käigus liikmesriigi kohtus, mille otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse järgi edasi kaevata, siis peab nimetatud kohus saatma asja kohtusse.

Kui niisugune küsimus tõusetub liikmesriigi kohtus poolelioleva kohtuasja käigus seoses kinnipeetava isikuga, teeb kohus otsuse võimalikult kiiresti.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/111

Artikkel 144

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 120)

1. Kui esineb ootamatu maksebilansi kriis ega tehta viivitamata artikli 143 lõikes 2 märgitud otsust, siis võib asjassepuutuv liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, ettevaatusabinõuna võtta vajalikud kaitsemeetmed. Niisugused meetmed võivad põhjustada siseturu toimimises võimalikult väikesi häireid ega tohi olla ulatuslikumad, kui on hädavajalik ootamatult tekkinud raskustest ülesaamiseks.

2. Komisjoni ja teisi liikmesriike informeeritakse niisugustest kaitsemeetmetest hiljemalt nende jõustumisel. Komisjon võib nõukogule soovitada vastastikuse abi andmist artikli 143 alusel.

3. Pärast seda, kui komisjon on esitanud soovituse ja on konsulteeritud majandus- ja rahanduskomiteega, võib nõukogu otsustada, et asjassepuutuval liikmesriigil tuleb eespool märgitud kaitsemeetmed muuta, peatada või kehtetuks tunnistada.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/56

Artikkel 18

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 12)

Ilma et see piiraks aluslepingutes sisalduvate erisätete kohaldamist, on aluslepingutes käsitletud valdkondades keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.

Tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta vastu eeskirju, mis on kavandatud niisuguse diskrimineerimise keelamiseks.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/159

Artikkel 256

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 225)

1. Üldkohus on pädev arutama ja lahendama esimese astmena artiklites 263, 265, 268, 270 ja 272 osutatud hagisid või menetlusi, välja arvatud need, mis on määratud artikli 257 alusel moodustatud erikohtule või kuuluvad põhikirja järgi Euroopa Kohtu pädevusse. Põhikiri võib ette näha, et üldkohtul on pädevus muud liiki hagide või menetluste puhul.

Käesoleva lõike alusel tehtud üldkohtu otsuseid võib Euroopa Kohtusse edasi kaevata üksnes õigusküsimustes vastavalt põhikirjas sätestatud tingimustele ning ulatusele.

2. Üldkohus on pädev arutama ja lahendama erikohtute otsuste kohta algatatud hagisid või menetlusi.

Käesoleva lõike alusel tehtud üldkohtu otsuseid võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad liidu õiguse ühtsust või järjepidevust.

3. Üldkohus on teatavates põhikirjas sätestatud valdkondades pädev arutama ja lahendama küsimusi, mille suhtes artikli 267 alusel taotletakse eelotsust.

Kui üldkohus leiab, et kohtuasjas nõutav põhimõtteline otsus tõenäoliselt mõjutab liidu õiguse ühtsust või järjepidevust, võib ta suunata asja otsustamiseks Euroopa Kohtusse.

Otsuseid, mis üldkohus on teinud küsimustes, mille suhtes taotletakse eelotsust, võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad liidu õiguse ühtsust või järjepidevust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/96

Artikkel 119

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 4)

1. Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 seatud eesmärkide saavutamiseks hõlmab liikmesriikide ja liidu tegevus aluslepingute kohaselt niisuguse majanduspoliitika kasutuselevõttu, mis rajaneb liikmesriikide majanduspoliitika tihedal koordineerimisel, siseturul ja ühiseesmärkide kindlaksmääramisel ning mida korraldatakse kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega.

2. Rööbiti eespool märgituga ning aluslepingute kohaselt ja vastavalt neis esitatud menetlustele hõlmab see tegevus ühisraha, mille nimetus on euro, ning ühtse rahapoliitika ja vahetuskursipoliitika määratlemist ja teostamist; mõlema poliitika esmane eesmärk on säilitada hindade stabiilsus ning nimetatud eesmärki kahjustamata toetada liidu üldist majanduspoliitikat kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega.

3. See liikmesriikide ja liidu tegevus tähendab kinnipidamist järgmistest juhtpõhimõtetest: stabiilsed hinnad, riigi rahanduse ja majanduse usaldusväärsus ning tasakaalustatud maksebilanss.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/110

Artikkel 143

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 119)

1. Kui liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, on raskustes või teda ähvardab tõsine oht sattuda raskustesse seoses maksebilansiga kas maksebilansi üldise tasakaalustamatuse tõttu või tema käsutuses oleva valuuta tõttu, eriti kui sellised raskused võivad ohustada siseturu toimimist või ühise kaubanduspoliitika rakendamist, uurib komisjon viivitamata kõnealuse riigi olukorda ning abinõusid, mida see riik kõigi tema käsutuses olevate vahenditega on kasutusele võtnud või võib kasutusele võtta kooskõlas aluslepingute sätetega. Komisjon teatab, missuguseid meetmeid ta asjassepuutuval riigil soovitab võtta.

Kui abinõud, mis on võtnud liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, ja komisjoni soovitatud meetmed ei osutu piisavaks tekkinud või võimalikest raskustest ülesaamiseks, soovitab komisjon, olles eelnevalt konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega, nõukogule vastastikuse abi andmist ning selleks kohaseid meetodeid.

Komisjon informeerib nõukogu regulaarselt olukorrast ja selle arengust.

2. Nõukogu otsustab niisuguse vastastikuse abi andmise; nõukogu võtab vastu direktiivid ja otsused niisuguse abi tingimuste ja üksikasjade sätestamiseks. Abi vormid võivad olla järgmised:

a) kooskõlastatud tegevus mis tahes muus rahvusvahelises organisatsioonis, mille poole liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand, võivad pöörduda;

b) meetmed, mis on vajalikud kaubavahetuse häirete vältimiseks, kui raskustes olev liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand, säilitab või taaskehtestab koguselised piirangud kolmandate riikide suhtes;

c) piiratud krediitide võimaldamine teiste liikmesriikide poolt nende nõusolekul.

3. Kui nõukogu ei anna komisjoni poolt soovitatud vastastikust abi või kui antud vastastikusest abist ja kasutuselevõetud meetmetest ei piisa, annab komisjon raskustes olevale liikmesriigile, mille suhtes on kehtestatud erand, loa võtta kaitsemeetmeid, mille tingimused ja üksikasjad määrab komisjon.

Nõukogu võib niisuguse loa tühistada ning niisuguseid tingimusi ja üksikasju muuta.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/110

Artikkel 141

(endine EÜ asutamislepingu artikli 123 lõige 3 ja artikli 117 lõike 2 viis esimest taanet)

1. Kuni on liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, ning ilma et see piiraks artikli 129 lõike 1 kohaldamist, moodustatakse EKPS ja EKP põhikirja artiklis 45 märgitud Euroopa Keskpanga üldnõukogu kui kolmas Euroopa Keskpanga otsuseid tegev organ.

2. Kuni on liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, võtab Euroopa Keskpank nende liikmesriikide suhtes järgmisi meetmeid:

— tugevdab koostööd riikide keskpankade vahel;

— tugevdab liikmesriikide rahapoliitika koordineerimist, et tagada hindade stabiilsus;

— jälgib vahetuskursimehhanismi funktsioneerimist;

— peab konsultatsioone küsimustes, mis kuuluvad riikide keskpankade pädevusse ning mõjutavad rahaasutuste ja -turgude stabiilsust;
„TEADE LUGEJALE

Käesolev väljaanne sisaldab Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) konsolideeritud versioone, nende protokolle ja lisasid, kuhu on sisse viidud 13. detsembril 2007. aastal alla kirjutatud ja 1. detsembril 2009. aastal jõustunud Lissaboni lepinguga tehtud muudatused. Konsolideeritud versioonid sisaldavad ka Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsioone.

Käesolev väljaanne sisaldab muudatust, mis on tehtud Euroopa Liidu toimimise lepingule, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (üleminekusätete kohta) muutmise protokolliga, muudatust, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. augusti 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 741/2012, millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta ja selle I lisa, ning samuti muudatusi, mis on tehtud Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2010. aasta ja 11. juuli 2012. aasta otsustega 2010/718/EL ja 2012/419/EL ning millega muudetakse vastavalt Saint-Barthélemy ja Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes. Samuti on käesolevasse väljaandesse sisestatud ELi toimimise lepingu artikli 136 lõige 3, mis lisati Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/199/EL (millega muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro) pärast liikmesriikide poolsete ratifitseerimismenetluste lõpuleviimist. Käesolev väljaanne sisaldab muu hulgas Horvaatia Vabariigi ühinemisaktiga tehtud muudatusi ning samuti protokoll Iiri rahva murede kohta seoses Lissaboni lepinguga, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid. Käesolev väljaanne sisaldab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrusega (EL, Euratom) 2015/2422 (millega muudetakse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) tehtud muudatusi.

Käesolev väljaanne sisaldab samuti kuni 2016. aasta märtsini heaks kiidetud parandusprotokolle.

Käesolev väljaanne sisaldab ka 12. detsembril 2007. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt Strasbourgis välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 303, 14.12.2007, lk 1) teksti. Nimetatud tekst võtab üle 7. detsembril 2000. aastal välja kuulutatud harta teksti ning kohandab seda; uus tekst asendab eelmise alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009. aastal. Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 1 kohaselt on 2007. aastal välja kuulutatud hartal sama õigusjõud, mis aluslepingutel.

Käesoleva väljaande näol on tegemist töövahendiga, mis ei too Euroopa Liidu institutsioonidele kaasa kohustusi.“
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/142

Artikkel 212

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 181a)

1. Ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete, eriti artiklite 208–211 sätete kohaldamist, võtab liit kolmandate riikide suhtes, mis ei ole arengumaad, majandus-, finants- ja tehnilise koostöö meetmeid, mis hõlmavad eelkõige finantsvaldkonnas antavat abi. Sellised meetmed on kooskõlas liidu arengupoliitikaga ning neid viiakse ellu kooskõlas tema välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega. Liidu ja liikmesriikide meetmed täiendavad ja tugevdavad üksteist.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt lõike 1 rakendamiseks vajalikud meetmed.

3. Oma pädevuse piires teevad liit ja liikmesriigid koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. Liidu koostöö korralduse võib kokku leppida liidu ja asjaomaste kolmandate isikute vaheliste lepingutega.

Esimene lõik ei piira liikmesriikide pädevust pidada läbirääkimisi rahvusvahelistes organites ja sõlmida rahvusvahelisi lepinguid.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/133

Artikkel 192

(endine EÜ asutamislepingu artikkel 175)

1. Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu, missuguseid meetmeid tuleb liidul võtta, et saavutada artiklis 191 seatud eesmärgid.

2. Erandina lõikes 1 sätestatud otsustamismenetlusest ja ilma et see piiraks artikli 114 kohaldamist, võtab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt vastu:

a) peamiselt maksusätteid;

b) meetmeid, mis käsitlevad: — asulaplaneerimist; — veeressursside kvantitatiivset majandamist või mis otseselt või kaudselt mõjutavad nende ressursside kättesaadavust; — maa kasutamist, välja arvatud jäätmemajandus;

c) meetmeid, mis mõjutavad oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega ühehäälselt teha otsuse kohaldada seadusandlikku tavamenetlust esimeses lõigus märgitud valdkondade suhtes.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega vastu üldised tegevusprogrammid, milles määratakse kindlaks esmatähtsad eesmärgid.

Nende programmide elluviimiseks vajalikud meetmed võetakse vastu olenevalt juhtumist kas lõike 1 või 2 tingimuste kohaselt.

4. Ilma et see piiraks teatavaid liidu poolt vastuvõetavaid meetmeid, rahastavad ja rakendavad keskkonnapoliitikat liikmesriigid.

5. Kui lõike 1 sätetel rajanev meede tekitab liikmesriigi ametiasutustele ebaproportsionaalseks peetavaid kulusid, siis sätestatakse kõnealuses meetmes, ilma et see piiraks võimalust kohaldada põhimõtet, et saastajal tuleb maksta, asjakohased sätted:

— ajutiste eranditena ja/või
2. ÄRIÜHINGUÕIGUS

Euroopa Ühenduse asutamisleping: kolmanda osa I jaotis "Kaupade vaba liikumine"

ERIMEHHANISM

Tšehhi Vabariigi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia ja Slovakkia osas võib farmaatsiatoote patendi või täiendava kaitse tunnistuse omanik või tema õigusjärglane juhul, kui patenti või täiendavat kaitset on taotletud liikmesriigis ajal, mil kõnealusele tootele ei olnud eespool nimetatud uutes liikmesriikides võimalik patenti või täiendavat kaitset saada, tugineda kõnealuse patendiga või täiendava kaitse tunnistusega omandatud õigustele, et tõkestada kõnealuse toote importi ja turustamist liikmesriigis või -riikides, kus toote suhtes kehtib patendikaitse või täiendav kaitse, isegi kui ta viis kõnealuse toote uues liikmesriigis esmakordselt ise turule või kui see toimus tema nõusolekul.

Iga isik, kes kavatseb eelmises lõigus käsitletud farmaatsiatoodet importida liikmesriiki või turustada liikmesriigis, kus toote suhtes kehtib patendikaitse või täiendav kaitse, tõendab pädevatele ametiasutustele esitatavas importimistaotluses, et patendiomanikule või täiendava kaitse tunnistuse omanikule või nende õigusjärglasele on teatatud sellest kuu aega ette.

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0868 - 0868



9. ENERGEETIKA 31968 L 0414: nõukogu direktiiv 68/414/EMÜ, 20. detsember 1968, millega EMÜ liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (EÜT L 308, 23.12.1968, lk 14); viimati muudetud järgmise aktiga: - 31998 L 0093: nõukogu direktiiv 98/93/EÜ, 14.12.1998 (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 100). Erandina direktiivi 68/414/EMÜ artikli 1 lõikest 1 ei kohaldata Maltal kuni 31. detsembrini 2006 naftatootevarude miinimumtaset. Malta tagab, et tema naftatootevarude miinimumtase vastab iga artiklis 2 loetletud naftatootekategooria puhul vähemalt järgmise arvu päevade keskmisele sisetarbimisele, nagu see on määratletud artikli 1 lõikes 1: - 40 päeva tootekategooria "autobensiin ja lennukikütus" puhul ja 45 päeva ülejäänud tootekategooriate puhul ühinemiskuupäevaks; - 55 päeva tootekategooria "autobensiin ja lennukikütus" puhul ja 60 päeva ülejäänud tootekategooriate puhul 31. detsembriks 2004; - 90 päeva kõigi tootekategooriate puhul 31. detsembriks 2006. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0980 - 0980



28. Eesti Vabariigi deklaratsioon kalanduse kohta Eesti on teadlik sellest, et Eesti Vabariigi valitsuse ja Vene Föderatsiooni valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe haldamise tagab Eesti tihedas koostöös komisjoniga, seni kui ühendusel puuduvad siseveekogude kalavarude majandamist käsitlevad teisesed õigusaktid. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0048 - 0048



Artikkel 54 Uued liikmesriigid jõustavad meetmed, mida on vaja, et nad võiksid alates ühinemiskuupäevast järgida direktiive ja otsuseid EÜ asutamislepingu artikli 249 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 161 tähenduses, kui artiklis 24 nimetatud lisades ega käesoleva akti muudes sätetes või lisades ei ole ette nähtud muud tähtaega. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0890 - 0891



A. ÕHU KVALITEET 1. 31994 L 0063: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/63/EÜ, 20. detsember 1994, bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24). Erandina direktiivi 94/63/EÜ artiklitest 3, 4, 5 ja 6 ning I-III lisast ei kohaldata Poolas kuni 31. detsembrini 2005 nõudeid, mis käsitlevad terminalides olevaid säilitusseadmeid, terminalides olevate teisaldatavate mahutite täitmist ja tühjendamist, olemasolevaid teisaldatavaid mahuteid ning teenindusjaamades olevate teisaldatavate mahutite täitmist. Alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatakse olemasolevate teisaldatavate mahutite täitmist ja tühjendamist käsitlevaid nõudeid terminalides, mille laadimiskäive on suurem kui 150000 tonni aastas. 2. 31999 L 0032: nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13). Erandina direktiivi 1999/32/EÜ artikli 3 lõikest 1 ei kehti Poolas kuni 31. detsembrini 2006 raskete kütteõlide väävlisisaldust käsitlevad nõuded. Poola territooriumil ei kasutata alates 1. jaanuarist 2005 Glimari rafineerimistehases toodetud raskeid kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 1,00 massiprotsenti. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 236 , 23/09/2003 Lk 0978 - 0978



20. Saksamaa Liitvabariigi ja Austria Vabariigi ühisdeklaratsioon tuumaohutuse järelevalve kohta Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik rõhutavad, et on oluline jätkata ühinevates riikides tuumaohutuse parandamist käsitlevate soovituste täitmise jälgimist, nagu tõdeti üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. detsembri 2002. aasta istungil, kuni tulemuste saavutamiseni. --------------------------------------------------
D. LOODUSKAITSE

31979 L 0409: nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ, 2. aprill 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1); viimati muudetud järgmise aktiga:

- 31997 L 0049: komisjoni direktiiv 97/49/EÜ, 29.7.1997 (EÜT L 223, 13.8.1997, lk 9).

Erandina direktiivi 79/409/EMÜ artikli 5 punktidest a ja e, artikli 8 lõikest 1 ja IV lisa punktist a võib Malta saartel kuni 31. detsembrini 2008 tahtlikult püüda linde liikidest Carduelis cannabina, Carduelis serinus, Carduelis chloris, Carduelis carduelis, Carduelis spinus, Fringilla coelebs ja Coccothraustes coccothraustes, kasutades selleks traditsioonilisi võrke (clap-nets) ning ainult vangistuses hoidmise eesmärgil, vastavalt järgmistele vahe-eesmärkidele:

- hiljemalt ühinemiskuupäevaks peab olema asutatud Malta Ornis-komitee, peavad olema registreeritud kõik püügipiirkonnad, peab komisjonile olema esitatud katseuuring vangistuses hoitavate lindude paljundamisprojekti kohta ja uurimus vangistuses hoitavate leevikeste suremuse kohta, hinnang kõigi linnupuurides hoitavate ja paljundatavate lindude arvu ja liigi kohta ning samuti infoprogramm vangistuses hoitavate lindude paljundamissüsteemi rakendamise kohta,

- 30. juuniks 2005 peab olema kasutusele võetud vangistuses hoitavate lindude paljundamisprogramm,

- 31. detsembriks 2006 tuleb anda hinnang vangistuses hoitavate lindude paljundamissüsteemi edukuse ja selle süsteemi abil saadud lindude suremuse kohta,

- 2007. aasta juunikuuks tuleb anda hinnang selle kohta, kui palju peab looduslikke linde olema vangistuses, et säilitada geneetiline mitmekesisus,

- 31. detsembriks 2007 peab Malta Ornis-komitee määrama kindlaks selle, kui palju isendeid võib direktiivi alusel liigi kohta püüda, et tagada püütud liikide piisav geneetiline mitmekesisus.

Üleminekumeetme kohaldamise ajal võetud meetmed peavad täielikult vastama rändlinnuliikide küttimisaega reguleerivatele põhimõtetele, mis on esitatud direktiivis 79/409/EMÜ. Eeldatavalt peab üleminekumeetme kohaldamise ajal püütavate lindude arv oluliselt vähenema. Malta esitab komisjonile igal aastal aruande üleminekumeetme kohaldamise ja saavutatud arengu kohta.

--------------------------------------------------