8. PROTOKOLL TAANI KUNINGRIIGI, IIRIMAA NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI
ÜHENDKUNINGRIIGI, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI JA PORTUGALI VABARIIGI
NING AUSTRIA VABARIIGI, SOOME VABARIIGI JA ROOTSI KUNINGRIIGI ÜHINEMISLEPINGUTE
JA -AKTIDE KOHTA
KÕRGED LEPINGUOSALISED,
MEENUTADES, et Taani Kuningriik, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ühinesid Euroopa
ühendustega 1. jaanuaril 1973. aastal; et Kreeka Vabariik ühines Euroopa ühendustega 1. jaanuaril 1981. aastal; et
Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühinesid Euroopa ühendustega 1. jaanuaril 1986. aastal; et Austria Vabariik,Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ühinesid 1. jaanuaril 1995. aastal Euroopa ühendustega ja Euroopa Liidu lepingu
alusel asutatud Euroopa Liiduga;
ARVESTADES, et põhiseaduse artikli IV-437 lõige 2 näeb ette eespool osutatud ühinemislepingute kehtetuks
tunnistamise;
ARVESTADES, et kõnealuste ühinemislepingute ja nendele lisatud aktide teatud sätted on jätkuvalt asjakohased; ning et
põhiseaduse artikli IV-437 lõikes 2 nähakse ette, et sellised sätted tuleb sätestada protokollis või tuleb neile protokollisviidata, et nad jääksid kehtima ning nende õiguslik toime säiliks;
NING ARVESTADES, et nende sätete põhiseadusega vastavusse viimiseks on vaja teha tehnilisi kohandusi, muutmata
nende sätete õigusjõudu,
ON KOKKU LEPPINUD, et Euroopa põhiseaduse lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule
lisatakse järgmised sätted:
I JAOTIS
ÜHISSÄTTED
Artikkel 1
Ühinemislepingutest tulenevad õigused ja kohustused, millele viidatakse põhiseaduse artikli IV-437
lõike 2 punktides a –d, jõustusid nendes lepingutes sätestatud tingimustel järgmistel kuupäevadel:
a) 1. jaanuaril 1973 Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi
ühinemisleping;
b) 1. jaanuaril 1981 Kreeka Vabariigi ühinemisleping;
c) 1. jaanuaril 1986 Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemisleping;16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/267
d) 1. jaanuaril 1995 Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemisleping.
Artikkel 2
1. Artiklis 1 nimetatud ühinevad riigid peavad ühinema järgmiste, enne oma liitumist sõlmitud
lepingute ja konventsioonidega, kui need lepingud või konventsioonid on veel jõus:
a) teiste liikmesriikide vahel sõlmitud lepingud ja konventsioonid, mis põhinevad Euroopa
Ühenduse asutamislepingul, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingul või Euroopa
Liidu lepingul, või mis on lahutamatud nimetatud lepingute eesmärkide saavutamisest, või mis on
seotud ühenduste või liidu toimimise või selle tegevusega;
b) lepingud ja konventsioonid, mis teised liikmesriigid on sõlminud kas ühiselt Euroopa ühenduste,
ühe või enama kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga, ning kõnealuste lepingute võikonventsioonidega seotud lepingud. Selles suhtes annavad liit ja teised liikmesriigid abi artiklis 1
osutatud ühinevatele riikidele.
2. Vajaduse korral võtavad uued liikmesriigid asjakohased meetmed, et kohandada oma seisukohti
rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osalevad ka liit või
Euroopa Aatomienergiaühendus või teised liikmesriigid, liiduga ühinemisest tulenevate õiguste jakohustustega.
Artikkel 3
Ühinemisaktide sätted, mille eesmärgiks või tagajärjeks on Euroopa Ühenduste Kohtu ja üldkohtu
tõlgenduses tunnistada kehtetuks või muuta, teisiti kui üleminekumeetmena, Euroopa ühenduste või
Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liidu institutsioonide, organisatsioonide või asutuste
poolt vastu võetud akte, jäävad jõusse, kohaldades teist lõiku.
Esimeses lõigus osutatud sätetel on sama õiguslik toime nagu aktidel, mida nad kehtetuks tunnistavad
või muudavad, ning neile kohaldatakse samu eeskirju, mida kõnealustele aktidele.
Artikkel 4
Euroopa ühenduste või Euroopa Liidu lepinguga asutatud Euroopa Liidu institutsioonide,
organisatsioonide või asutuste aktide tekstid, mis on vastu võetud enne artiklis 1 osutatud
ühinemisi, ja mis on hiljem järjestikku koostatud inglise ja taani keeles, kreeka keeles, hispaania ja
portugali keeles ning soome ja rootsi keeles, on autentsed alates artiklis 1 osutatud asjaomastest
ühinemiskuupäevadest samadel tingimustel kui teistes keeltes koostatud ja autentsed tekstid.C 310/268 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
Artikkel 5
Käesoleva protokolli üleminekusätted, kui need ei ole enam kohaldatavad, võib kehtetuks tunnistada
nõukogu Euroopa seadusega. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa
Parlamendiga.
II JAOTIS
TAANI KUNINGRIIGI, IIRIMAA NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI
ÜHINEMISTINGIMUSI KÄSITLEVA AKTI SÄTTED
1. JAGU
Sätted Gibraltari kohta
Artikkel 6
1. Institutsioonide akte, mis käsitlevad põhiseaduse I lisas esinevaid tooteid ja tooteid, mille suhtes
ühise põllumajanduspoliitika rakendamise tulemusena kehtivad liitu importimisel erieeskirjad, ega
kumuleeruva käibemaksu alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevaid akte ei kohaldata
Gibraltari suhtes, kui nõukogu ei võta vastu Euroopa otsust, mis sätestab teisiti. Nõukogu teeb otsuse
ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal.
2. Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemist käsitleva
akti II lisa punktis VI (1) määratletud Gibraltari olukord säilitatakse.
2. JAGU
Sätted Fääri saarte kohta
Artikkel 7
Fääri saartel elavaid Taani kodanikke käsitletakse liikmesriigi kodanikena põhiseaduse tähenduses
üksnes alates kuupäevast, mil kõnealune põhiseadus muutub kohaldatavaks kõnealuste saarte suhtes.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/269
(1) EÜT L 73, 27.3.1972, lk. 47.
3. JAGU
Sätted Kanalisaarte ja Mani saare kohta
Artikkel 8
1. Liidu tolliküsimuste ja koguseliste piirangute eeskirju, eriti tollimakse, kõiki samaväärse toimega
makse ning ühist tollitariifistikku kohaldatakse Kanalisaarte ja Mani saare suhtes samadel tingimustel,kui neid kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes.
2. Põllumajandustoodete ja nendest töödeldud toodete osas, mille kohta kehtib kaubanduse
erire žiim, kohaldatakse liidu eeskirjadega ette nähtud ning Ühendkuningriigis kohaldatavaid
impordimakse ja muid impordimeetmeid kolmandate riikide suhtes.
Samuti kohaldatakse selliseid liidu eeskirjade sätteid, mis on vajalikud võimaldamaks nende toodete
vaba liikumist ja kaubanduse normaalsete konkurentsitingimuste järgimist.
Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa määrused või otsused, mis kehtestavad
tingimused, mille alusel kohaldatakse eelnevates lõikudes märgitud sätteid kõnealuste territooriumidesuhtes.
Artikkel 9
Liidu õigus ei mõjuta Kanalisaarte või Mani saare elanike õigusi Ühendkuningriigis. Selliste isikute
suhtes ei kehti siiski isikute ja teenuste vaba liikumist käsitlevad liidu õiguse sätted.
Artikkel 10
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid, mis on kohaldatavad isikute või ettevõtjate
suhtes kõnealuse lepingu artikli 196 tähenduses, kohaldatakse kõnealuste isikute või ettevõtjate
suhtes, kui need elavad või asuvad käesoleva protokolli artiklis 8 osutatud territooriumidel.
Artikkel 11
Artiklis 8 osutatud territooriumide asutused kohaldavad liidu kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute
suhtes ühesugust re žiimi.
Artikkel 12
Kui käesolevas jaos määratletud korra kohaldamise jooksul ilmnevad liidu ja artiklis 8 osutatud
territooriumide vahelises suhtlemises ükskõik kummal poolel raskused, paneb komisjon viivitamata
nõukogule ette kaitsemeetmed, mida ta vajalikuks peab, ja täpsustab nende kohaldamistingimused.
Nõukogu võtab vastu asjakohased Euroopa määrused või otsused ühe kuu jooksul.C 310/270 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
Artikkel 13
Käesolevas jaos käsitletakse Kanalisaarte või Mani saare elanikku Briti kodanikuna, kel on kõnealune
kodakondsus sel põhjusel, et tema ise, tema vanem või vanavanem on sündinud, lapsendatud,
naturaliseeritud või registreeritud kõnealustel saartel. Sellist isikut ei käsitleta selles mõttes
Kanalisaarte või Mani saare elanikuna, kui tema ise, tema vanem või vanavanem on sündinud,
lapsendatud, naturaliseeritud või registreeritud Ühendkuningriigis. Samuti ei käsitleta teda sellisena,
kui ta ükskõik millal on elanud viis aastat Ühendkuningriigis.
Selliste isikute kindlakstegemiseks vajalikud haldusmeetmed tehakse teatavaks komisjonile.
4. JAGU
Sätted industrialiseerimise ja majanduse arengu poliitika rakendamise kohta Iirimaal
Artikkel 14
Liikmesriigid võtavad arvesse tõsiasja, et Iiri valitsus on asunud rakendama industrialiseerimise ja
majanduse arengu poliitikat, mille eesmärgiks on ühtlustada Iiri elatustase teiste liikmesriikide
elatustasemega ja kõrvaldada tööpuudus, tasandades järk-järgult arengutasemete piirkondlikkeerinevusi.
Nad tunnistavad, et kõnealuse poliitika eesmärkide saavutamine on nende ühistes huvides ja
nõustuvad sel eesmärgil soovitama institutsioonidel rakendada kõiki põhiseadusega ette nähtud
meetmeid ja menetlusi, eelkõige kasutada sobivalt liidu ressursse, mis on mõeldud selle eesmärkide
saavutamiseks.
Liikmesriigid tunnistavad eelkõige, et põhiseaduse artiklite III-167 ja III-168 kohaldamisel on vajalik
arvesse võtta majanduse laiendamise ja elanikkonna elatustaseme tõstmise eesmärke.
5. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Taaniga tuumaenergia vallas
Artikkel 15
1. Alates 1. jaanuarist 1973 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Taani käsutusse, kes levitab seda
piiratult omal territooriumil kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/271
2. Alates 1. jaanuarist 1973 annab Taani lõikes 3 täpsustatud sektorites Euroopa Aatomienergia-
ühenduse käsutusse võrdväärse koguse teavet. Kõnealune teave esitatakse üksikasjalikult komisjonile
edastatavas dokumendis. Komisjon edastab selle teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisle-
pingu artiklis 13 sätestatud tingimustel ühenduse ettevõtjatele.
3. Sektorid, mille kohta Taani edastab Euroopa Aatomienergiaühendusele teavet, on järgmised:a) raske vee aeglustiga ja orgaanilise vedelikuga jahutatud reaktor DOR;b) raske vee survevesireaktorid DT-350 ja DK-400;c) kõrgtemperatuuriga gaasikaar;d) seadistamine ja elektrooniline erivarustus;
e) töökindlus;
f) reaktorifüüsika, reaktoridünaamika ja soojusvahetus;g) materjalide ja varustuse reaktorisisene testimine.4. Taani kohustub varustama Euroopa Aatomienergiaühendust igasuguse teabega, mis täiendab
edastatavaid aruandeid, eelkõige Euroopa Aato mienergiaühenduse või liikmesriigi ametnike
külaskäigul Risö keskusesse, iga üksikjuhtumi osas vastastikuse kokkuleppega määratavate tingimuste
kohaselt.
Artikkel 16
1. Sektorites, kus Taani annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse, annavad pädevad
asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise korral välja kaubanduslikel
tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus liikmesriikides registreeritud patentidele ja kui neil ei ole
mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele isikutele ainulitsentse või osalisi ainulitsentse
kõnealuste patendiõiguste kohta.
2. Ainulitsentsi või osalise ainulitsentsi väljaandmise korral julgustab Taani selliseid litsentsiandjaid
andma liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele kaubanduslikel tingimustel välja all-lihtsente ning
hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.C 310/272 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
6. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Iirimaaga tuumaenergia vallas
Artikkel 17
1. Alates 1. jaanuarist 1973 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Iirimaa käsutusse, kes levitab seda
piiratult omal territooriumil kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2. Alates 1. jaanuarist 1973 annab Iirimaa Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse Iirimaal
tuumaenergia vallas omandatud teabe, mida levitatakse piiratult niivõrd, kuivõrd tegemist ei ole
puhtal kujul kommertsrakendustega. Komisjon edastab selle teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu artiklis 13 sätestatud tingimustel ühenduse ettevõtjatele.
3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave käsitleb põhiliselt uuringuid energeetikareaktori
arendamiseks ning tööd radioisotoopidega ja nende kasutamist meditsiinis, sealhulgas kiirguskaitseprobleemide valdkonnas.
Artikkel 18
1. Sektorites, kus Iirimaa annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse, annavad
pädevad asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise korral välja
kaubanduslikel tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus liikmesriikides registreeritud patentideleja kui neil ei ole mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele osapooltele ainulitsentse või osalisi
ainulitsentse kõnealuste patendiõiguste kohta.
2. Ainulitsentsi või osalise ainulitsentsi väljaandmise korral julgustab Iirimaa selliseid litsentsiand-
jaid andma ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele kaubanduslikel tingimustel välja all-
litsentse ning hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.
7. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Ühendkuningriigiga tuumaenergia vallas
Artikkel 19
1. Alates 1. jaanuarist 1973 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Ühendkuningriigi käsutusse, kes16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/273
levitab seda piiratult omal territooriumil kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2. Alates 1. jaanuarist 1973 annab Ühendkuningriik Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia
ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemistingimusi käsitleva akti protokolli nr 28 lisas (1) esitatud
nimekirjas sätestatud sektorites Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse võrdväärse koguse teavet.
Kõnealune teave esitatakse üksikasjalikult komisjonile edastatavas dokumendis. Komisjon edastab
selle teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud tingimustel
ühenduse ettevõtjatele.
3. Pidades silmas ühenduse suuremat huvi teatavate sektorite vastu pöörab Ühendkuningriik erilist
tähelepanu teabe edastamisele järgmistes sektorites:
a) kiirete reaktorite uuringud ja arendus (sealhulgas ohutus);
b) alusuuringud (kohaldatav reaktoritüüpide suhtes);
c) reaktori ohutus (muud reaktorid peale kiirete reaktorite);
d) metallurgia, teras, tsirkooniumisulamid, betoon;
e) struktuurimaterjalide sobivus;
f) eksperimentaalne kütusetootmine;
g) termohüdrodünaamika;
h) seadistamine.
Artikkel 20
1. Nendes valdkondades, kus Ühendkuningriik annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse
käsutusse, annavad pädevad asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise
korral välja kaubanduslikel tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus ühenduse liikmesriikides
registreeritud patentidele ja kui neil ei ole mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele
osapooltele ainulitsentse või osalisi ainulitsentse kõnealuste patendiõiguste kohta.C 310/274 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
(1) EÜT L 73, 27.3.1972, lk 84.
2. Ainulitsentsi või osalise ainulitsentsi väljaandmise korral julgustab Ühendkuningriik selliseid
litsentsiandjaid andma ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele välja kaubanduslikel
tingimustel all-litsentse ja hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.
III JAOTIS
KREEKA VABARIIGI ÜHINEMIST KÄSITLEVA AKTI SÄTTED
1. JAGU
Sätted tollimaksuvabastuse kohta,
mille Kreeka annab teatavate kaupade importimisel
Artikkel 21
Põhiseaduse artikkel III-151 ei takista Kreeka Vabariiki säilitamast vabastusmeetmeid, mis on vastu
võetud enne 1. jaanuari 1979 vastavalt järgmistele seadustele:
a) seadus nr 4171/61 (riigi majanduse arengu toetamise üldmeetmed),b) dekreet-seadus nr 2687/53 (väliskapitali investeerimine ja kaitse),
c) seadus nr 289/76 (piirialade arengu edendamise soodustused ja kõikide sellega seotud küsimuste
reguleerimine),
kuni nende lepingute aegumiseni, mille Kreeka Vabariigi valitsus on sõlminud kõnealustest
meetmetest kasusaajatega.
2. JAGU
Sätted maksustamise kohta
Artikkel 22
Kreeka Vabariigi ühinemistingimuste akti VIII lisa (1) punktis II.2. loetletud akte kohaldatakse Kreeka
Vabariigi suhtes vastavalt eespool nimetatud lisas sätestatud tingimustele, välja arvatud selle
punktidele 9 ja 18.b tehtud viidete osas.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/275
(1) EÜT L 291, 19.11.1979, lk 163.
3. JAGU
Sätted puuvilla kohta
Artikkel 23
1. Käesolev jagu käsitleb kraasimata või kammimata puuvilla, mis kuulub koondnomenklatuuri
alamrubriiki nr 5201 00.
2. Liidus võetakse kasutusele süsteem eelkõige selleks, et:
a) toetada puuvilla tootmist liidu sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis,b) võimaldada asjaomastel tootjatel teenida rahuldavat sissetulekut,
c) stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil.
3. Lõikes 2 nimetatud süsteem hõlmab tootmisabi.4. Selleks et võimaldada puuvillatootjatel keskendada pakkumist ja kohandada tootmist
turunõuetele, kehtestatakse tootjate ühenduste ja selliste ühenduste liitude moodustamist julgustav
kord.
Kõnealuse korraga nähakse ette toetused selleks, et soodustada tootjate ühenduste moodustamist ja
hõlbustada nende toimimist.
Kõnealusest korrast võivad kasu saada üksnes need ühendused, mis:
a) on moodustatud tootjate eneste algatusel,b) pakuvad oma tegevuse kestuse ja tõhususe suhtes piisavaid tagatisi,
c) on pälvinud asjaomase liikmesriigi tunnustuse.
5. Liidu kaubandussüsteemi kolmandate riikide suhtes ei mõjutata. Seda silmas pidades on eriti
lubamatu sätestada importi kitsendavaid meetmeid.
6. Käesoleva jao alusel kehtestatud süsteemi tehtavad vajalikud muudatused kehtestatakse nõukogu
Euroopa seadusega.
Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa määrused ja otsused, millega
kehtestatakse selle jao rakendamiseks vajalikud üldeeskirjad.
Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.C 310/276 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
4. JAGU
Sätted Kreeka majandusliku ja tööstusliku arengu kohta
Artikkel 24
Liikmesriigid võtavad arvesse asjaolu, et Kreeka Vabariigi valitsus on alustanud sellise industriali-
seerimise ja majandusarengu poliitika rakendamist, mis on mõeldud Kreeka elatustaseme
vastavusseviimiseks muude liikmesriikide omaga ja osalise tööpuuduse kõrvaldamiseks, samal ajal
vähendades järk-järgult erinevusi piirkondade arengutasemetes.
Nad tunnistavad, et kõnealuse poliitika eesmärkide saavutamine on nende ühistes huvides.
Selleks rakendavad institutsioonid kõiki põhiseadusega ette nähtud meetmeid ja menetlusi, kasutades
eelkõige sobivalt liidu ressursse, mis on mõeldud selle eesmärkide saavutamiseks.
Eelkõige on põhiseaduse artiklite III-167 ja III-168 kohaldamisel vaja arvesse võtta majanduse
laiendamise ja elanikkonna elatustaseme tõstmise eesmärke.
5. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Kreekaga tuumaenergia vallas
Artikkel 25
1. Alates 1. jaanuarist 1981 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Kreeka Vabariigi käsutusse, keslevitab seda oma territooriumil piiratult kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2. Alates 1. jaanuarist 1981 annab Kreeka Vabariik Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse
Kreekas tuumaenergia vallas omandatud teabe, mida levitatakse piiratult niivõrd, kuivõrd tegemist ei
ole puhtal kujul kommertsrakendustega. Komisjon edastab selle teabe Euroopa Aatomienergia-
ühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud tingimustel ühenduse ettevõtjatele.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave käsitleb peamiselt:
a) uuringuid raadioisotoopide kasutamise kohta järgmistes valdkondades: meditsiin, põllumajandus,
entomoloogia, keskkonnakaitse,
b) tuumatehnoloogia kasutamist arheomeetrias,
c) elektrooniliste meditsiiniseadmete arendamist,
d) radioaktiivsete maakide geoloogilise luure meetodite arendamist.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/277
Artikkel 26
1. Sektorites, kus Kreeka Vabariik annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse,
väljastavad pädevad asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise korral
kaubanduslikel tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus ühenduse liikmesriikides registreeritud
patentidele ja kui neil ei ole mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele isikutele ainulitsentse
või osalisi ainulitsentse kõnealuste patendiõiguste kohta.
2. Ainulitsentsi või osalise ainulitsentsi väljaandmise korral julgustab Kreeka Vabariik selliseid
litsentsiandjaid andma ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele kaubanduslikel tingimustel
välja all-litsentse ning hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.
IV JAOTIS
HISPAANIA KUNINGRIIGI JA PORTUGALI VABARIIGI ÜHINEMISTINGIMUSI KÄSITLEVA AKTI SÄTTED
1. JAGU
Finantssätted
Artikkel 27
Käibemaksust laekuvad omavahendid arvutatakse ja seda kontrollitakse nii, nagu kuuluksid Kanaari
saared ning Ceuta ja Melilla kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (17. mai 1977) (kumuleeruvate
käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta —ühine käibemaksusüsteem:
ühtne maksubaas) territoriaalsesse kohaldamisalasse.
2. JAGU
Sätted patentide kohta
Artikkel 28
Hispaania siseriikliku õiguse tõendamiskohustusega seotud sätteid, mis on vastu võetud Hispaania
Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti protokolli nr 8 lõike 2 alusel, ei
kohaldata kui on esitatud patendi rikkumise hagi teise patendiomaniku vastu, kellel on hageja poolt
patenteeritud meetodil valmistatud tootega identse toote valmistamise meetodi patent, juhul kuiC 310/278 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
nimetatud teine patent on välja antud enne 1. jaanuari 1986.
Juhul, kui tõendamiskohustuse üleminekut ei kohaldata, nõuab Hispaania Kuningriik patendi
omanikult ka edaspidi oma õiguste rikkumise kohta tõendite esitamist. Kõigil nendel juhtudelkohaldab Hispaania Kuningriik “arestimiseks-kirjeldamiseks ”nimetatavat kohtumenetlust.
“Arestimine-kirjeldamine ”tähendab esimeses ja teises lõigus osutatud süsteemi kuuluvat menetlust,
mille alusel võib iga isik, kellel on õigus esitada rikkumise puhul hagi, nõuda, et pärast tema taotluse
põhjal kohtuotsuse tegemist koostaksid kohtutäitur ja teda abistavad eksperdid väidetava rikkuja
valdustel kõnealuste protsesside üksikasjaliku kirjelduse, tehes eelkõige valguskoopiaid tehnilistest
dokumentidest, koos tegeliku arestimisega või ilma. Selle kohtuotsusega võidakse ette näha kautsjoni
maksmine, mis on mõeldud väidetavale rikkujale kahjude korvamiseks, juhul kui “arestimine-
kirjeldamine ”põhjustab kahju.
Artikkel 29
Portugali siseriikliku õiguse tõendamiskohustusega seotud sätteid, mis on vastu võetud Hispaania
Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimusi käsitleva akti protokolli nr 19 lõike 2 alusel, ei
kohaldata kui on esitatud patendi rikkumise hagi teise patendiomaniku vastu, kellel on hageja poolt
patenteeritud meetodil valmistatud tootega identse toote valmistamise meetodi patent, juhul kuinimetatud teine patent on välja antud enne 1. jaanuari 1986.
Juhul, kui tõendamiskohustuse üleminekut ei kohaldata, nõuab Portugali Vabariik patendi omanikult
ka edaspidi oma õiguste rikkumise kohta tõendite esitamist. Kõigil nendel juhtudel kohaldab
Portugali Vabariik “arestimiseks-kirjeldamiseks ”nimetatavat kohtumenetlust.
“Arestimine-kirjeldamine ”tähendab esimeses ja teises lõigus osutatud süsteemi kuuluvat menetlust,
mille alusel võib iga isik, kelle on õigus esitada rikkumise puhul hagi, nõuda, et pärast tema taotluse
põhjal kohtuotsuse tegemist koostaksid kohtutäitur ja teda abistavad eksperdid väidetava rikkuja
valdustel kõnealuste protsesside üksikasjaliku kirjelduse, tehes eelkõige valguskoopiaid tehnilistest
dokumentidest, koos tegeliku arestimisega või ilma. Selle kohtuotsusega võidakse ette näha kautsjonimaksmine, mis on mõeldud väidetavale rikkujale kahjude korvamiseks, juhul kui “arestimine-
kirjeldamine ”põhjustab kahju.
3. JAGU
Lisakohustuste mehhanismi liidu ja kolmandate riikide vaheliste kalastuskokkulepete raames
käsitlevad sätted
Artikkel 30
1. Käesolevaga seatakse liidu ja asjaomaste kolmandate riikide vahelistest kalastuskokkulepetest
tulenevate kohustuste raames sisse kolmanda riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla
kuuluvates vetes kala püüdvate liidu liikmesriigi lippu kandvate laevade lisatoimingute erisüsteem.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/279
2. Toimingud, mida võib lõigetes 3 ja 4 osutatud tingimustel ja piirangutega teostada lisaks
kalapüügile, on seotud:
a) asjaomase kolmanda riigi territooriumil selliste kalastussaaduste töötlemisega, mille liikmesriigi
lippu kandvad laevad on püüdnud kõnealuse kolmanda riigi vetes kalastuskokkuleppele vastava
kalapüügi käigus, et turustada neid saadusi liidu turul ühise tollitariifistiku 3. peatükki kuuluvaterubriikide raames,
b) ühise tollitariifistiku 3. peatüki alla kuuluvate kalastussaaduste peale- või ümberlaadimisega
liikmesriigi lippu kandva laeva pardale kalastuskokkuleppega ettenähtud tegevuse raames, et neid
saadusi vedada ja töödelda, eesmärgiga turustada neid liidu turul.
3. Lõikes 2 nimetatud toimingutega hõlmatud saaduste importimisel liitu kohaldatakse ühise
tollitariifistiku tollimaksude täielikku või osalist edasilükkamist või erilist maksusüsteemi selliste
tingimuste ja täiendavate piirangute alusel, mis määratakse igal aastal kindlaks seoses kõnealustest
kokkulepetest ja nendega kaasnevatest üksikasjalikest eeskirjadest tulenevate kalastusvõimaluste
hulgaga.
4. Euroopa seaduse või raamseadusega sätestatakse selle süsteemi kohaldamise üldeeskirjad ja
eelkõige kriteeriumid kõnealuste koguste kindlaksmääramiseks ja jaotamiseks.
Selle süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja asjakohased kogused võetakse vastu määruse (EÜ)
nr 104/2000 artiklis 37 ettenähtud korras.
4. JAGU
Sätted Ceuta ja Melilla kohta
1. alajagu
Üldsätted
Artikkel 31
1. Ceuta ja Melilla suhtes kohaldatakse põhiseadust ning institutsioonide akte, kui lõigetes 2 ja 3
osutatud eranditest ning muudest käesoleva jao sätetest ei tulene teisiti.
2. Tingimused, mille alusel põhiseaduse kaup ade vaba liikumist käsitlevaid sätteid ning
institutsioonide tollialaseid õigusakte ja kaubanduspoliitikat käsitlevaid akte kohaldatakse Ceuta ja
Melilla suhtes, on sätestatud käesoleva jao 3. alajaos.
3. Ilma et see piiraks artikli 32 erisätete kohaldamist, ei kohaldata institutsioonide ühist
põllumajanduspoliitikat ja ühist kalanduspoliitikat käsitlevaid akte Ceuta ega Melilla suhtes.C 310/280 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
4. Hispaania Kuningriigi taotlusel, võib Euroopa seaduste või raamseadustega:
a) otsustada arvata Ceuta ja Melilla liidu tolliterritooriumi koosseisu;b) määratleda kohased meetmed, mille eesmärgiks on liidu õiguse kehtivate sätete laiendamine
Ceutale ja Melillale.
Omal algatusel või liikmesriigi taotlusel toimiva komisjoni ettepaneku põhjal võib nõukogu võtta
vastu Ceuta ja Melilla suhtes kehtivas korras vajalikke muudatusi tegeva Euroopa seaduse või
raamseaduse.
Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
2. alajagu
Sätted ühise kalanduspoliitika kohta
Artikkel 32
1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti ja ilma et see piiraks 3. alajao kohaldamist, ei kohaldata ühist
kalanduspoliitikat ei Ceuta ega Melilla suhtes.
2. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa seadused, raamseadused või otsused,
millega:
a) määratletakse struktuurimeetmed, mida võib Ceuta ja Melilla kasuks kehtestada;b) määratletakse kohane kord kõigi või osa Ceuta ja Melilla huvide arvessevõtmiseks aktide puhul,
mida ta teeb igaks üksikjuhuks eraldi liidu läbirääkimiste kohta, mille eesmärgiks on
kalanduskokkulepete ülevõtmine või sõlmimine kolmandate riikidega, ning Ceuta ja Melilla
erihuvide kohta rahvusvaheliste kalandusalaste konventsioonide raames, milles liit on osaline.
3. Vajaduse korral võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa seadused,
raamseadused või otsused, mis määratlevad vastavatele kalastusvöönditele ja nende varudele
vastastikuse juurdepääsu võimalused ja tingimused. Nõukogu otsustab ühehäälselt.
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud Euroopa seaduse d või raamseadused võetakse vastu pärast
konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
3. alajagu
Sätted kaupade vaba liikumise, tollialaste õigusaktide ja kaubanduspoliitika kohta
Artikkel 33
1. Ceutast või Melillast pärinevaid tooteid ning kolmandatest riikidest Ceutasse või Melillasse seal
nende suhtes kohaldatava korra kohaselt imporditavaid tooteid ei käsitleta liidu tolliterritooriumil16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/281
vabasse ringlusse laskmise korral põhiseaduse artikli III-151 lõigete 1, 2 ja 3 tingimustele vastavate
toodetena.
2. Liidu tolliterritoorium ei hõlma Ceutat ja Melillat.3. Kui käesolevas alajaos ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse väliskaubandust käsitlevaid
institutsioonide tollialaseid õigusakte ühesugustel tingimustel ühelt poolt liidu tolliterritooriumi ja
teiselt poolt Ceuta ja Melilla vahelise kaubanduse suhtes.
4. Kui käesolevas alajaos ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata Ceuta ega Melilla suhtes
kaubanduspoliitikat käsitlevaid institutsioonide ühepoolseid või kokkuleppega jõustatud õigusakte,
mis on otseselt seotud kaupade impordi ja ekspordiga.
5. Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldab liit oma kaubanduses Ceuta ja Melillaga
põhiseaduse I lisaga hõlmatud toodete osas üldist korda, mida ta kohaldab oma väliskaubanduse
suhtes.
Artikkel 34
Kui artiklis 35 ei ole sätestatud teisiti, kaotatakse Ceutast ja Meillast pärinevate toodete liidu
tolliterritooriumile importimisel kohaldatavad tollimaksud.
Artikkel 35
1. Ühise tollitariifistiku rubriikidesse 0301, 0302, 0303, 1604, 1605 ja alamrubriikidesse 0511 91
ja 2301 20 kuuluvad ning Ceutast või Melillast pärinevad kalandustooted vabastatakse tariifikvootide
piires, mis on arvutatud toodete lõikes aastatel 1982, 1983 ja 1984 tegelikult müüdud keskmiste
koguste põhjal, tollimaksudest kogu liidu tolliterritooriumil.
Nende tariifikvootide alusel liidu tolliterritooriumile imporditud tooted lastakse vabasse ringlusse
ainult siis, kui järgitakse ühise turukorraldusega kehtestatud eeskirju, eelkõige võrdlushindu.
2. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal igal aastal vastu Euroopa määrused või otsused
tariifikvootide avamise ja jaotamise kohta kooskõlas lõikes 1 sätestatuga.
Artikkel 36
1. Kui artikli 34 kohaldamine võib põhjustada Ceutast või Melillast pärinevate teatavate toodete
impordi olulist suurenemist nii, et see võib kahjustada liidu tootjaid, võib nõukogu komisjoni
ettepaneku põhjal võtta vastu Euroopa määruseid või otsuseid eritingimuste kehtestamisekskõnealuste toodete sisenemise suhtes liidu tolliterritooriumile.
2. Kui seetõttu, et ühist kaubanduspoliitikat ja ühist tollitariifistikku ei kohaldata toorainete või
vahesaaduste Ceutasse või Melillasse importimise suhtes, põhjustab Ceutast või Melillast pärineva
toote importimine ühes või mitmes liikmesriigis toimuvale tootmistegevusele suurt kahju või võibC 310/282 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
seda põhjustada, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel võtta asjakohaseid meetmeid.
Artikkel 37
Liidu tolliterritooriumilt pärinevate toodete Ceutasse ja Meillasse importimisel kohaldatavad
tollimaksud ja samaväärse toimega maksud kaotatakse.
Artikkel 38
Tollimaksud ja samaväärse toimega maksud ning kauplemiskord, mida kohaldatakse Ceutasse ja
Melillasse importimise korral kolmandatest riikidest pärinevate kaupade suhtes, ei või ollaebasoodsamad kui need, mida liit kohaldab vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele või oma
sooduskorrale sellise kolmanda riigi suhtes, tingimusel et seesama kolmas riik kohaldab Ceutast ja
Melillast importimise suhtes sedasama kohtlemist, mida liidu suhtes. Ceutasse ja Melillasse
importimise suhtes kohaldatav kord ei või sellisest kolmandast riigist pärinevate kaupade puhul
olla soodsam kui liidu tolliterritooriumilt pärinevate toodete impordi suhtes kohaldatav.
Artikkel 39
Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu Euroopa määrused või otsused, millega
kehtestatakse käesoleva alajao rakenduseeskirjad ja eelkõige artiklites 34, 35 ja 37 nimetatud
kaubanduse suhtes kohaldatavad päritolueeskirjad, sealhulgas päritolustaatusega toodete märgista-
mist ja päritolu kontrollimist käsitlevad sätted.
Nendes eeskirjades sisalduvad eelkõige sätted, mis käsitlevad toodete märgistamist ja/või sildistamist,
laevade registreerimistingimusi ja segapäritolueeskirjade kohaldamist kalandustoodete suhtes, samuti
sätted toodete päritolu kindlaksmääramiseks.
5. JAGU
Sätted Hispaania piirkondliku arengu kohta
Artikkel 40
Liikmesriigid võtavad arvesse asjaolu, et Hispaania Kuningriigi valitsus on alustanud sellise
piirkondliku arengu poliitika teostamist, mis on eelkõige mõeldud Hispaania vähem arenenud
piirkondade ja alade majanduskasvu edendamiseks.
Nad tunnistavad, et selle poliitika eesmärkide saavutamine on nende ühine huvi.
Nad lepivad selleks, et hõlbustada Hispaania Kuningriigi valitsusel selle ülesande täitmist, kokku
soovitada institutsioonidel kasutada kõiki põhiseaduses sätestatud vahendeid ja menetlusi, eelkõige
kasutades asjakohaselt liidu vahendeid, mis on mõeldud liidu eesmärkide saavutamiseks;16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/283
Liikmesriigid tunnistavad eelkõige, et põhiseaduse artiklite III-167 ja III-168 kohaldamisel on vaja
arvesse võtta Hispaania vähem arenenud piirkondade ja alade majanduse laienemise ning elanike
elatustaseme tõstmise eesmärke.
6. JAGU
Sätted Portugali majandus- ja tööstusarengu kohta
Artikkel 41
Liikmesriigid võtavad arvesse asjaolu, et Port ugali Vabariigi valitsus on alustanud sellise
industrialiseerimise ja majandusarengu poliitika rakendamist, mis on mõeldud Portugali elatustaseme
vastavusseviimiseks muude liikmesriikide omaga ja osalise tööpuuduse kõrvaldamiseks, samal ajal
vähendades järk-järgult erinevusi piirkondade arengutasemetes.
Nad tunnistavad, et selle poliitika eesmärkide saavutamine on nende ühine huvi.Nad lepivad selleks kokku soovitada institutsioonidel kasutada kõiki põhiseaduses sätestatud
vahendeid ja menetlusi, eelkõige kasutades asjakohaselt liidu vahendeid, mis on mõeldud liidu
eesmärkide saavutamiseks.
Liikmesriigid tunnistavad eelkõige, et põhiseaduse artiklite III-167 ja III-168 kohaldamisel on vajalik
arvesse võtta majanduse laiendamise ja elanikkonna elatustaseme tõstmise eesmärke.
7. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Hispaania Kuningriigiga tuumaenergia vallas
Artikkel 42
1. Alates 1. jaanuarist 1986 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Hispaania Kuningriigi käsutusse, kes
levitab seda oma territooriumil piiratult kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2. Alates 1. jaanuarist 1986 annab Hispaania Kuningriik Euroopa Aatomienergiaühenduse
käsutusse Hispaania tuumaenergia vallas omandatud teabe, mida levitatakse piiratult niivõrd,kuivõrd tegemist ei ole puhtal kujul kommertsrakendustega. Komisjon edastab selle teabe Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud tingimustel ühenduse ettevõtjatele.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave käsitleb peamiselt:
a) tuumafüüsikat (madal ja kõrge energia),
b) kiirguskaitset,C 310/284 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
c) isotoopide, eelkõige stabiilsete isotoopide rakendusi,
d) teadusuuringute reaktoreid ja asjakohaseid kütuseid,
e) teadusuuringuid kütusetsükli valdkonnas (eeskätt madalakvaliteedilise uraanimaagi kaevanda-
mine ja töötlemine; elektrienergiat tootvate reaktorite kütuseelementide optimeerimine).
Artikkel 43
1. Sektorites, kus Hispaania Kuningriik annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse,
väljastavad pädevad asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise korral
kaubanduslikel tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus liikmesriikides registreeritud patentidele ja
kui neil ei ole mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele isikutele ainulitsentse või osalisi
ainulitsentse kõnealuste patendiõiguste kohta.
2. Ainu- või lihtlitsentsi väljaandmise korral julgustab Hispaania Kuningriik selliseid litsentsiandjaid
andma ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele kaubanduslikel tingimustel välja all-litsentse
ning hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.
8. JAGU
Sätted teabevahetuse kohta Portugali Vabariigiga tuumaenergia vallas
Artikkel 44
1. Alates 1. jaanuarist 1986 antakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 13
kohaselt liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele edastatud teave Portugali Vabariigi käsutusse, kes
levitab seda oma territooriumil piiratult kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2. Alates 1. jaanuarist 1986 annab Portugali Vabariik Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse
Portugalis tuumaenergia vallas omandatud teabe, mida levitatakse piiratud ulatuses, kuivõrd tegemist
ei ole puhtal kujul kommertsrakendustega. Komisjon edastab selle teabe Euroopa Aatomienergia-
ühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud tingimustel ühenduse ettevõtjatele.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave käsitleb peamiselt:
a) reaktorite dünaamikat,
b) kiirguskaitset,16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/285
c) tuumamõõtmismeetodite kasutamist (tööstuse, põllumajanduse, arheoloogia ja geoloogia vallas),
d) aatomifüüsikat (ristlõigete otsene mõõtmine, kanaliseerimistehnikad),e) uraanimetallurgiat.
Artikkel 45
1. Sektorites, kus Portugali Vabariik annab teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse käsutusse,
väljastavad pädevad asutused ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele nõudmise korral
kaubanduslikel tingimustel litsentse, kui neil on ainuõigus liikmesriikides registreeritud patentidele jakui neil ei ole mingit kohustust anda või pakkuda kolmandatele isikutele ainulitsentse või osalisi
ainulitsentse kõnealuste patendiõiguste kohta.
2. Ainulitsentsi või osalise ainulitsentsi väljaandmise korral julgustab Portugali Vabariik selliseid
litsentsiandjaid andma ühenduse liikmesriikidele, isikutele ja ettevõtjatele kaubanduslikel tingimustelvälja all-litsentse ning hõlbustab seda tegevust.
Kõnealused ainulitsentsid või osalised ainulitsentsid antakse välja tavapärastel kaubanduslikel
tingimustel.
V JAOTIS
AUSTRIA VABARIIGI, SOOME VABARIIGI JA ROOTSI KUNINGRIIGI ÜHINEMISTINGIMUSI KÄSITLEVA
AKTI SÄTTED
1. JAGU
Finantssätted
Artikkel 46
Käibemaksust tekkivaid omavahendeid arvutatakse ja kontrollitakse selliselt, nagu jääks Ahvenamaa
nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvat käibemaksu käsitlevate
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta —ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas)
territoriaalsesse kohaldamisalasse.C 310/286 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
2. JAGU
Sätted põllumajanduse kohta
Artikkel 47
Kui pärast artikli 48 ning muudest liidu normidest tulenevate meetmete täielikku ellurakendamist
jääb tõsiseid ühinemisest tingitud raskusi, võib komisjon vastu võtta Euroopa otsuse, mis lubab
Soomel anda tootjatele siseriiklikku abi hõlbustamaks nende täielikku integreerimist ühisesse
põllumajanduspoliitikasse.
Artikkel 48
1. Komisjon võtab vastu Euroopa otsused, mis lubavad Soomel ja Rootsil anda pikaajalist riigiabi,
mille eesmärk on tagada põllumajandustegevuse säilimine teatavates piirkondades. Need piirkonnad
peaksid hõlmama 62. paralleelist põhja pool asuvaid põllumajandusalasid ning mõningaid
kõnealusest paralleelist lõuna pool asuvaid naaberalasid, mida mõjutavad samasugused kliimaolud,mis muudavad põllumajandustegevuse eriti raskeks.
2. Lõikes 1 osutatud piirkonnad määrab kindlaks komisjon, võttes eelkõige arvesse:
a) väikest rahvastikutihedust;b) põllumajandusmaa osa kogupindalas;c) inimesele tarbimiseks ette nähtud põllukultuuride tarvis eraldatud põllumajandusmaa osa kogu
kasutatavas põllumajandusmaas.
3. Lõikega 1 ette nähtud riigiabi võib olla seotud füüsiliste tootmisteguritega nagu põllumajan-
dusmaa pindala hektarites või karja suurus, arvestades ühise turukorraldusega ette nähtud
asjakohaseid piiranguid ning iga põllumajandustootja traditsioonilist tootmisstruktuuri, kuid abi ei
tohi:
a) olla seotud tulevase toodanguga;b) ega tuua kaasa toodangu või üldise toetustaseme kasvu võrreldes sellega, mis on registreeritud
1. jaanuarile 1995 eelneva vaatlusperioodi jooksul, mille määrab kindlaks komisjon.
Seda abi võidakse piirkonniti diferentseerida.Sellist abi tuleb anda eelkõige selleks et:a) säilitada traditsiooniline esmatootmine ja -töötlus, mis looduslikult sobib kõnealuste piirkondade
kliimaoludega;
b) parandada põllumajandustoodete tootmise, turustamise ja töötlemise struktuure;16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/287
c) hõlbustada kõnealuste toodete müüki;
d) tagada keskkonnakaitse ja paikkondade säilimine.
Artikkel 49
1. Komisjonile teatatakse artiklitega 47 ja 48 ette nähtud abist ja igast muust riigiabist, mille
andmiseks on käesoleva jaotise kohaselt vaja komisjoni luba. Sellist abi ei tohi anda enne, kui selline
luba on antud.
2. Artikliga 48 ette nähtud abi suhtes esitab komisjon nõukogule iga viie aasta järel alates
1. jaanuarist 1996 aruande:
a) antud lubade kohta;b) selliste lubade alusel antud abi tulemuste kohta.Selliste aruannete ettevalmistamisel edastavad kõnealuseid lube saavad liikmesriigid komisjonile
aegsasti teavet antud abi mõju kohta, selgitades kõnealuste piirkondade põllumajanduses täheldatud
arengut.
Artikkel 50
Põhiseaduse artiklitega III-167 ja III-168 ette nähtud abi valdkonnas:a) käsitletakse olemasolevate abisüsteemidena põhiseaduse artikli III-168 lõike 1 tähenduses
Austrias, Soomes ja Rootsis enne 1. jaanuari 1995 kohaldatud abisüsteemide seast üksnes neid,
millest on komisjonile teatatud enne 30. aprilli 1995;
b) peetakse olemasolevaid abisüsteeme ja abi andmise või muutmise kavasid, millest teatati
komisjonile enne 1. jaanuari 1995, teatatuks kõnealusel kuupäeval.
Artikkel 51
1. Kui erijuhtudel ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu vajalikud
Euroopa määrused või otsused käesoleva jao rakendamiseks.
2. Käesoleva jao sätetele võib nõukogu Euroopa seadusega teha kohandusi, mis võivad liidu õiguse
muutmise tulemusel vajalikuks osutuda. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist
Euroopa Parlamendiga.
Artikkel 52
1. Kui on vaja üleminekumeetmeid hõlbustamaks Austria, Soome ja Rootsi üleminekut praeguselt
korralt korrale, mis tuleneb ühise turukorralduse rakendamisest vastavalt Austria Vabariigi, Soome
Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste aktis sätestatud tingimustele, võetakse need
meetmed vastu vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 38 sätestatud korrale või asjakohastel
puhkudel kooskõlas vastavate artiklitega muudes määrustes, mis käsitlevad põllumajanduse ühistC 310/288 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
turukorraldust. Neid meetmeid võidakse võtta ja kohaldada kuni 31. detsembrini 1997.
2. Nõukogu Euroopa seadusega võib pikendada lõikes 1 osutatud tähtaega. Nõukogu teeb
ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
Artikkel 53
Kalandustoodete suhtes kohaldatakse artikleid 51 ja 52.
3. JAGU
Sätted üleminekumeetmete kohta
Artikkel 54
Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti XV lisa (1)
punktides VII.B.I, VII.D.1, VII.D.2.c, IX.2.b, c, f, g, h, i, j, l, m, n, x, y, z ja aa, ning X.a, b ja c loetletud
akte kohaldatakse Austria, Soome ja Rootsi suhtes vastavalt eespool nimetatud lisas sätestatudtingimustele.
Esimeses lõigus osutatud XV lisa punkti IX.2 .x suhtes tuleb viiteid Euroopa Ühenduse
asutamislepingu, eelkõige selle artiklite 95 ja 96 sätetele, mõista viidetena põhiseaduse, eelkõige
selle artikli III-170 lõigete 1 ja 2 sätetele.
4. JAGU
Sätted teatavate õigusaktide kohaldatavuse kohta
Artikkel 55
1. Iga üksikerandit või sekkumatustõendit käsitlev otsus, mille on enne 1. jaanuari 1995 teinud kas
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) järelevalveamet või komisjon Euroopa Majandus-
piirkonna (EMP) lepingu artikli 53 või kõnealuse lepingu protokolli nr 25 artikli 1 alusel ning mis
ühinemisest tingitult jääb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 reguleerimisalasse, jääbpõhiseaduse artikli III-161 kohaldamise korral kehtima kuni sellises otsuses sätestatud tähtaja
möödumiseni või seni, kui komisjon võtab kooskõlas liidu õigusega vastu asjakohaselt põhjendatud
vastupidise Euroopa otsuse.
2. Kõik EFTA järelevalveameti otsused, mis on tehtud enne 1. jaanuari 1995 vastavalt EMP lepingu
artiklile 61 ja mis ühinemise tõttu jäävad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87
reguleerimisalasse, jäävad kehtima põhiseaduse artikli III-167 suhtes, kui komisjon ei võta vastavalt16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/289
(1) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 322.
põhiseaduse artiklile III-168 vastu vastupidist Euroopa otsust. Käesolevat lõiget ei kohaldata otsuste
suhtes, mille kohta kehtib EMP lepingu artikliga 64 ette nähtud menetlus.
3. Kui komisjon ei võta kooskõlas liidu õigusega vastu asjakohaselt põhjendatud vastupidist otsust,
jäävad EFTA järelevalveameti tehtud otsused pärast 1. jaanuari 1995 kehtima, ilma et see piiraks
lõigete 1 ja 2 kohaldamist.
5. JAGU
Sätted Ahvenamaa kohta
Artikkel 56
Põhiseaduse sätted ei takista kohaldamast 1. jaanuaril 1994 Ahvenamaal kehtinud sätteid, mis
käsitlevad:
a) mittediskrimineerivaid piiranguid Ahv enamaa piirkondliku kodakondsuseta ( hembygdsrätt/
kotiseutuoikeus ) füüsiliste isikute ning juriidiliste isikute õigusele ilma Ahvenamaa pädevate
asutuste loata soetada ja omada Ahvenamaal kinnisvara;
b) mittediskrimineerivaid piiranguid Ahv enamaa piirkondliku kodakondsuseta ( hembygdsrätt/
kotiseutuoikeus ) füüsiliste isikute ning juriidiliste isikute asutamisõigusele ning õigusele ilma
Ahvenamaa pädevate asutuste loata osutada teenuseid.
Artikkel 57
1. Ahvenamaa territoorium, mida nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ artikli 3 lõike 1 kolmandas
taandes määratletuna käsitletakse kolmanda territooriumina ning nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ
artiklis 2 määratletuna aktsiisi ühtlustamise direktiivide kohaldamisalast välja jääva rahvusliku
territooriumina, arvatakse välja kumuleeruvate käibemaksude, aktsiisimaksude ja muude kaudsete
maksustamisvormidega seotud liikmesriikide õig usaktide ühtlustamist käsitleva liidu õiguse
territoriaalsest kohaldamisalast.
Käesolevat lõiku ei kohaldata nõukogu direktiivi 69/335/EMÜ kapitalimaksuga seotud sätete suhtes.C 310/290 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
2. Lõikes 1 sätestatud kitsendamise eesmärk on säilitada saartel elujõuline kohalik majandus ning
see ei kahjusta Euroopa Liidu huve ega liidu ühist poliitikat. Kui komisjon leiab, et lõike 1 sätted ei ole
enam õigustatud, eriti ausa konkurentsi või omaressursside osas, esitab ta vajalikud ettepanekud
nõukogule, kes võtab vastu vajalikud õigusaktid vastavalt põhiseaduse asjakohastele artiklitele.
Artikkel 58
Soome Vabariik tagab, et liikmesriikide kõiki füüsilisi ja juriidilisi isikuid koheldakse Ahvenamaal
võrdselt.
Artikkel 59
Käesoleva jao sätteid kohaldatakse pidades silmas deklaratsiooni Ahvenamaa kohta, mis sisaldab
Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 2preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.
6. JAGU
Sätted saami rahva kohta
Artikkel 60
Hoolimata põhiseaduse sätetest võidakse saami rahvale anda ainuõigusi poropidamiseks põliste saami
alade piires.
Artikkel 61
Käesolevat jagu võidakse laiendada võtmaks arvesse saamide traditsiooniliste elatusvahenditega
seotud ainuõiguste edasist arengut. Käesolevale jaole võib vajalikke muudatusi teha nõukogu Euroopaseadusega. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning
regioonide komiteega.
Artikkel 62
Käesoleva jao sätteid kohaldatakse pidades silmas deklaratsiooni saami rahva kohta, mis sisaldab
Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 3
preambuli sõnastust, muutmata selle õiguslikku mõju.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/291
7. JAGU
Struktuurifonde käsitlevad erisätted Soomes ja Rootsis
Artikkel 63
Alad, mis on hõlmatud eesmärgiga edendada äärmiselt väikese rahvastikutihedusega piirkondade
arendamist ja struktuurilist kohandamist, vastavad põhimõtteliselt NUTS II taseme piirkondadele,
mille rahvastikutihedus on kuni 8 elanikku km2kohta, või kuuluvad nendesse piirkondadesse. Liidu
abi võidakse laiendada ka väiksematele lähi- ja naaberaladele, mis vastavad samale rahvastikutihedusekriteeriumile. Käesolevas artiklis osutatud piirkonnad ja alad on loetletud Austria Vabariigi, Soome
Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 6 lisas 1 (
1).
8. JAGU
Sätted raudtee- ja kombineeritud vedude kohta Austrias
Artikkel 64
1. Käesolevas jaos kohaldatakse järgmisi mõisteid:a)rasked kaubaveokid tähendavad kõiki liikmesriigis registreeritud mootorsõidukeid, mille maksi-
maalne lubatud kaal on üle 7,5 tonni ja mis on kavandatud kaupade või haagiste veoks, kaasa
arvatud poolhaagiste vedukid ja haagised, mille maksimaalne lubatud kaal on üle 7,5 tonni ja
mida veab liikmesriigis registreeritud mootorsõiduk, mille maksimaalne lubatud kaal on 7,5 tonni
või vähem;
b)kombineeritud veod tähendab kaubavedusid raskete kaubaveokite või koormatavate üksustega, mis
läbivad osa oma teekonnast raudteel ja alustavad või lõpetavad teekonna maanteel, kusjuures
raudteeterminali suunduv või sealt lähtuv transiitliiklus ei tohi mingil juhul läbida Austria
territooriumi ainult maanteed pidi.
2. Artikleid 65 kuni 71 kohaldatakse meetmetele, mis on seotud Austria territooriumi läbiva
raudtee- ja kombineeritud vedude pakkumisega.
Artikkel 65
Liit ja asjaga seotud liikmesriigid võtavad ja kooskõlastavad üksikasjaliselt oma pädevuse raames
meetmeid, mille eesmärk on arendada ja edendada kaupade raudtee- ja kombineeritud vedusid läbi
Alpide.C 310/292 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
(1) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 355.
Artikkel 66
Põhiseaduse artiklis III-247 sätestatud suuniste kehtestamisel tagab liit, et Austria Vabariigi, Soome
Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 9 lisas 1 (1) määratletud trassid
moodustavad osa raudtee- ja kombineeritud vedude üleeuroopalistest võrkudest ja lisaks sellele
käsitletakse neid kui ühist huvi pakkuvaid projekte.
Artikkel 67
Liit ja asjaga seotud liikmesriigid rakendavad oma pädevuse raames Austria Vabariigi, Soome
Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 9 lisas 2 (2) nimetatud
meetmeid.
Artikkel 68
Liit ja asjaga seotud liikmesriigid annavad oma parima, et arendada ja kasutada Austria Vabariigi,
Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 9 lisas 3 (3) osutatud
raudtee täiendavat läbilaskevõimet.
Artikkel 69
Liit ja asjaga seotud liikmesriigid võtavad meetmeid, et tõhustada raudtee- ja kombineeritud vedude
pakkumist. Vajaduse korral ja kui muud põhiseaduse sätted ei näe ette teisiti, võetakse selliseid
meetmeid raudtee-ettevõtjate ja teiste raudteeteenuste pakkujatega hoolikalt konsulteerides.
Esmatähtsad peaksid olema meetmed, mis on ette nähtud liidu õiguse raudtee- ja kombineeritudvedude alaste sätetega. Iga meetme rakendamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata raudtee- ja
kombineeritud vedude konkurentsivõimele, efektiivsusele ja kulude läbipaistvusele. Eriti püüavad
asjaga seotud liikmesriigid võtta selliseid meetmeid, mis tagavad, et kombineeritud vedude hinnad
suudavad konkureerida teiste transpordiliikide hindadega. Igasugune selleks antud abi peab olema
kooskõlas liidu õigusega.
Artikkel 70
Raudteetransiidi tõsise häire, näiteks loodusõnnetuse korral, võtavad liit ja asjaga seotud liikmesriigid
kõikvõimalikke kooskõlastatud meetmeid, et säilitada liikluse ladusat kulgemist. Eesõigus tuleb andatundlikele lastidele, nagu seda on kergesti riknevad toiduained.16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/293
(1) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 364.
(2) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 365.
(3) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 367.
Artikkel 71
Vastavalt artikli 73 lõikes 2 ettenähtud korrale vaatab komisjon läbi käesoleva jao toimimise.
Artikkel 72
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse kaupade autovedudele ühenduse territooriumi piires.
2. Vedude suhtes, mis sisaldavad kaupade transiiti autovedudena läbi Austria, kohaldatakse korda,
mis on kehtestatud oma kulul ja nimel tehtavate vedude ja nende vedude suhtes, mis tehakse rendi
või tasu eest esimese nõukogu 23. juuli 1962. aasta direktiivi ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 881/92alusel, kui käesoleva artikli sätetest ei tulene teisiti.
3. Kuni 1. jaanuarini 1998 kohaldatakse järgmisi sätteid:a) ajavahemikus 1. jaanuar 1992 kuni 31. detsember 2003 vähendatakse Austriat transiidina
läbivate raskete kaubaveokite NOx-heitmete kogumahtu 60 % vastavalt tabelile lisas 4;
b) raskete kaubaveokite NOx heitmete kogu mahtude vähendamist juhitakse vastavalt
ökopunktide süsteemile. Sellise süsteemi kohaselt peab igal Austriat transiidina läbival raskelkaubaveokil olema tema NOx-heitmetega võrdväärne hulk ökopunkte (lubatud vastavalt
toodangu vastavuse (COP) väärtusele või tüübikinnituse väärtusele). Selliste
punktide arvutamise meetod ja haldamine on kirjeldatud lisas 5;
c) kui transiitteekondade arv peaks mingil aastal ületama 1991. aastaks kehtestatud kontrollarvu
rohkem kui 8 %, võtab vastavalt artiklis 16 sätestatud korrale otsustav komisjon vastavalt lisa 5
lõikele 3 asjakohased meetmed;
d) vastavalt lisale 5 annab Austria Vabariik aegsasti välja ja teeb kättesaadavaks ökopunktide kaardid,
mis on vajalikud ökopunktide süsteemi haldamiseks Austriat transiidina läbivatele rasketele
kaubaveokitele;
e) komisjon jaotab ökopunktid liikmesriikidele vastavalt sätetele, mis kehtestatakse vastavalt
lõikele 7.
4. Enne 1. jaanuari 1998 vaatab nõukogu komisjoni aruande põhjal läbi Austria kaudu kulgevate
kaupade maanteetransiiti käsitlevate sätete toimimise. Ülevaatus toimub kooskõlas ühenduse õigusealuspõhimõtetega nagu siseturu korrektne toimimine, eriti kaupade vaba liikumine ja teenuste
osutamise vabadus, keskkonnakaitse ühenduse kui terviku huvides ja liiklusohutus. Kui nõukogu ei
otsusta komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ühehäälselt
teisiti, pikendatakse üleminekuperioodi 1. jaanuarini 2001 ning selle aja jooksul kohaldatakse lõike 3
sätteid.C 310/294 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004
5. Enne 1. jaanuari 2001 viib komisjon koostöös Euroopa Keskkonnaagentuuriga läbi
teadusuuringu, et teha kindlaks millises ulatuses on saavutatud lõike 3 punktis a kehtestatud saaste
vähendamise eesmärk. Kui komisjon leiab, et see eesmärk on piisaval tasemel saavutatud, peatab ta
lõike 3 kohaldamise 1. jaanuarist 2001. Kui komisjon leiab, et seda eesmärki ei ole piisaval tasemel
saavutatud, võtab nõukogu ühenduse raamistikus vastavalt põhiseaduse artiklile III-240 meetmed,
mis tagavad samaväärse keskkonna kaitse, eelkõige saastuse vähendamise 60 %. Kui nõukogu selliseid
meetmeid vastu ei võta, pikendatakse üleminekuaega automaatselt viimaseks kolmeaastaseks
ajavahemikuks, mille jooksul kohaldatakse lõiget 3.
6. Üleminekuaja möödumisel kohaldatakse acquis communautaire 'i täies ulatuses.
7. Vastavalt artiklis 16 ettenähtud korrale otsuse tegev komisjon võtab üksikasjalikke meetmeid
ökopunktide süsteemi, ökopunktide jaotamist ja käesoleva artikli kohaldamise tehnilisi küsimusi
käsitlevate menetluste kohta, mis jõustusid 1. jaanuaril 1995.
Esimeses lõigus nimetatud meetmed tagavad, et säilib praeguste liikmesriikide faktiline olukord, mis
tuleneb nõukogu määruse (EMÜ) nr 3637/92 ja 1992. aasta 23. detsembril allakirjutatud
halduskokkuleppe kohaldamisest, mis reguleerib transiidikokkuleppes nimetatudökopunktide süsteemi jõustumiskuupäeva ja kehtestamise korda. Tehakse kõik vajalikud jõupingu-
tused tagamaks, et Kreekale eraldatavate ökopunktide osa puhul võetakse piisavalt arvesse Kreeka
vastavaid vajadusi.
Artikkel 73
1. Komisjoni abistab komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.
3. Komitee võtab vastu oma töökorra.
9. JAGU
Sätted eriomaste saksakeelsete Austria mõistete kasutamise kohta Euroopa Liidu raames
Artikkel 74
1. Austria õiguskorras sisalduvatel ja Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi
ühinemistingimuste akti protokolli nr 10 lisas (1) nimetatud eriomastel saksakeelsetel Austria
mõistetel on samasugune seisund ja neid võib kasutada samasuguse õigusmõjuga nagu vastavaid16.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 310/295
(1) EÜT C 241, 29.8.1994, lk 370.
selles lisas nimetatud Saksamaal kasutatavaid mõisteid.
2. Uute õigusaktide saksakeelsetes variantides lisatakse Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi
Kuningriigi ühinemistingimuste akti protokolli nr 10 lisas nimetatud eriomased Austria mõisted
asjakohases vormis vastavatele Saksamaal kasutatavatele mõistetele.C 310/296 ET Euroopa Liidu Teataja 16.12.2004