ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikkel 52

Õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine

1. Hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist tohib piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

2. Hartaga tunnustatud õigusi, mis rajanevad aluslepingute teiste osade sätetel, teostatakse neis määratletud tingimustel ja piires.

3. Hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga ette on nähtud. See säte ei takista liidu õiguses ulatuslikuma kaitse kehtestamist.

4. Hartaga tunnustatud põhiõigusi, nii nagu need tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, tõlgendatakse kooskõlas nimetatud tavadega.

5. Harta sätteid, mis sisaldavad põhimõtteid, võib rakendada liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigustloovate- ja rakendusaktidega, samuti liikmesriikide õigusaktidega, mis on ette nähtud liidu õiguse kohaldamiseks nende volituste teostamisel. Neile sätetele võib õiguslikult tugineda ainult kõnealuste aktide tõlgendamisel ja otsuste tegemisel nende õiguspärasuse kohta.

6. Hartas nimetatud siseriiklikke õigusakte ja tavasid tuleb täielikult arvesse võtta.

7. Harta tõlgendamise juhendina koostatud selgitusi võetakse asjakohaselt arvesse liidu ja liikmesriikide kohtutes.

--------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - V JAOTIS - KODANIKE ÕIGUSED - Artikkel 42 - Õigus tutvuda dokumentidega



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0011 - 0011



Artikkel 42 Õigus tutvuda dokumentidega Igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes kandjal säilitatavate dokumentidega. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - V JAOTIS - KODANIKE ÕIGUSED - Artikkel 41 - Õigus heale haldusele



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0010 - 0011



Artikkel 41 Õigus heale haldusele 1. Igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul. 2. See õigus kätkeb: a) igaühe õigust, et teda kuulatakse ära enne seda, kui tema suhtes kohaldatakse üksikmeedet, mis võib teda kahjustada; b) igaühe õigust tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve; c) asutuste kohustust põhjendada oma otsuseid. 3. Igaühel on õigus saada liikmesriikide õiguse ühiste üldprintsiipide kohaselt liidult hüvitist mis tahes kahju eest, mida selle institutsioonid või teenistujad on oma ülesannete täitmisel tekitanud. 4. Igal kodanikul on õigus pöörduda liidu institutsioonide poole ühes aluslepingute keeltest ning talle tuleb vastata samas keeles. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - III JAOTIS - VÕRDSUS - Artikkel 24 - Lapse õigused



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0007 - 0007



Artikkel 24 Lapse õigused 1. Lastel on õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele. Lapsed võivad vabalt väljendada oma seisukohti. Neid seisukohti võetakse arvesse lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele. 2. Kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid. 3. Igal lapsel on õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - I JAOTIS - VÄÄRIKUS - Artikkel 4 - Piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0003 - 0003



Artikkel 4 Piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld Kedagi ei tohi piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - III JAOTIS - VÕRDSUS - Artikkel 21 - Diskrimineerimiskeeld



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0007 - 0007



Artikkel 21 Diskrimineerimiskeeld 1. Keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. 2. Igasugune kodakondsuse alusel diskrimineerimine on aluslepingute reguleerimisalas keelatud, ilma et eelöeldu piiraks nende erisätete kohaldamist. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - III JAOTIS - VÕRDSUS - Artikkel 23 - Naiste ja meeste võrdõiguslikkus



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0007 - 0007



Artikkel 23 Naiste ja meeste võrdõiguslikkus Naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõive, töö ja palk. Võrdõiguslikkuse põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad alaesindatud soole erilisi eeliseid. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - II JAOTIS - VABADUSED - Artikkel 17 - Õigus omandile



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0006 - 0006



Artikkel 17 Õigus omandile 1. Igaühel on õigus vallata, kasutada, käsutada ja pärandada oma seaduslikul teel saadud omandit. Kelleltki ei tohi tema omandit ära võtta muidu kui üldistes huvides ja seaduses ettenähtud juhtudel ja tingimustel ning õigeaegse ja õiglase hüvituse eest. Omandi kasutamist võib reguleerida seadusega niivõrd, kui see on vajalik üldistes huvides. 2. Intellektuaalomandit kaitstakse. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - II JAOTIS - VABADUSED - Artikkel 8 - Isikuandmete kaitse



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0004 - 0004



Artikkel 8 Isikuandmete kaitse 1. Igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele. 2. Selliseid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ning kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel. Igaühel on õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja nõuda nende parandamist. 3. Nende sätete täitmist kontrollib sõltumatu asutus. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - VI JAOTIS - ÕIGUSEMÕISTMINE - Artikkel 48 - Süütuse presumptsioon ja kaitseõigus



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0012 - 0012



Artikkel 48 Süütuse presumptsioon ja kaitseõigus 1. Iga süüdistatavat peetakse süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud. 2. Iga süüdistatava õigus kaitsele on tagatud. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - II JAOTIS - VABADUSED - Artikkel 11 - Sõna- ja teabevabadus



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0005 - 0005



Artikkel 11 Sõna- ja teabevabadus 1. Igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb arvamusvabadust ning vabadust saada ja levitada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest. 2. Massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - II JAOTIS - VABADUSED - Artikkel 6 - Õigus vabadusele ja turvalisusele



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0004 - 0004



Artikkel 6 Õigus vabadusele ja turvalisusele Igaühel on õigus isikuvabadusele ja turvalisusele. --------------------------------------------------
Eüroopa Liidu põhiõiguste harta - II JAOTIS - VABADUSED - Artikkel 19 - Kaitse tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral



Euroopa Liidu Teataja 303 , 14/12/2007 Lk 0006 - 0006



Artikkel 19 Kaitse tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral 1. Kollektiivne väljasaatmine on keelatud. 2. Kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus. --------------------------------------------------
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/391

EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA

VII JAOTIS

HARTA TÕLGENDAMIST JA KOHALDAMIST REGULEERIVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 54

Õiguste kuritarvitamise keeld

Harta sätteid ei või tõlgendada nii, nagu õigustaksid need tegevust või toimingut, mille eesmärk on mõne hartaga tunnustatud õiguse või vabaduse tühistamine või selle piiramine suuremal määral, kui hartaga on ette nähtud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/391

EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA

V JAOTIS

KODANIKE ÕIGUSED

Artikkel 46

Diplomaatiline ja konsulaarkaitse

Igal liidu kodanikul on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel.
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/391

EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA

VII JAOTIS

HARTA TÕLGENDAMIST JA KOHALDAMIST REGULEERIVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 52

Õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine

1. Hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist tohib piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

2. Hartaga tunnustatud õigusi, mis rajanevad aluslepingute teiste osade sätetel, teostatakse neis määratletud tingimustel ja piires.

3. Hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga ette on nähtud. See säte ei takista liidu õiguses ulatuslikuma kaitse kehtestamist.

4. Hartaga tunnustatud põhiõigusi, nii nagu need tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, tõlgendatakse kooskõlas nimetatud tavadega.

5. Harta sätteid, mis sisaldavad põhimõtteid, võib rakendada liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigustloovate- ja rakendusaktidega, samuti liikmesriikide õigusaktidega, mis on ette nähtud liidu õiguse kohaldamiseks nende volituste teostamisel. Neile sätetele võib õiguslikult tugineda ainult kõnealuste aktide tõlgendamisel ja otsuste tegemisel nende õiguspärasuse kohta.

6. Hartas nimetatud siseriiklikke õigusakte ja tavasid tuleb täielikult arvesse võtta.

7. Harta tõlgendamise juhendina koostatud selgitusi võetakse asjakohaselt arvesse liidu ja liikmesriikide kohtutes.
ET Euroopa Liidu Teataja C 326/391

EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE HARTA

II JAOTIS

VABADUSED

Artikkel 17

Õigus omandile

1. Igaühel on õigus vallata, kasutada, käsutada ja pärandada oma seaduslikul teel saadud omandit. Kelleltki ei tohi tema omandit ära võtta muidu kui üldistes huvides ja seaduses ettenähtud juhtudel ja tingimustel ning õigeaegse ja õiglase hüvituse eest. Omandi kasutamist võib reguleerida seadusega niivõrd, kui see on vajalik üldistes huvides.

2. Intellektuaalomandit kaitstakse.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/405

Artikkel 54

Õiguste kuritarvitamise keeld

Harta sätteid ei või tõlgendada nii, nagu õigustaksid need tegevust või toimingut, mille eesmärk on mõne hartaga tunnustatud õiguse või vabaduse tühistamine või selle piiramine suuremal määral, kui hartaga on ette nähtud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/397

Artikkel 17

Õigus omandile

1. Igaühel on õigus vallata, kasutada, käsutada ja pärandada oma seaduslikul teel saadud omandit. Kelleltki ei tohi tema omandit ära võtta muidu kui üldistes huvides ja seaduses ettenähtud juhtudel ja tingimustel ning õigeaegse ja õiglase hüvituse eest. Omandi kasutamist võib reguleerida seadusega niivõrd, kui see on vajalik üldistes huvides.

2. Intellektuaalomandit kaitstakse.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/404

Artikkel 52

Õiguste ja põhimõtete ulatus ja tõlgendamine

1. Hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist tohib piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

2. Hartaga tunnustatud õigusi, mis rajanevad aluslepingute teiste osade sätetel, teostatakse neis määratletud tingimustel ja piires.

3. Hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga ette on nähtud. See säte ei takista liidu õiguses ulatuslikuma kaitse kehtestamist.

4. Hartaga tunnustatud põhiõigusi, nii nagu need tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, tõlgendatakse kooskõlas nimetatud tavadega.

5. Harta sätteid, mis sisaldavad põhimõtteid, võib rakendada liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigustloovate- ja rakendusaktidega, samuti liikmesriikide õigusaktidega, mis on ette nähtud liidu õiguse kohaldamiseks nende volituste teostamisel. Neile sätetele võib õiguslikult tugineda ainult kõnealuste aktide tõlgendamisel ja otsuste tegemisel nende õiguspärasuse kohta.

6. Hartas nimetatud siseriiklikke õigusakte ja tavasid tuleb täielikult arvesse võtta.

7. Harta tõlgendamise juhendina koostatud selgitusi võetakse asjakohaselt arvesse liidu ja liikmesriikide kohtutes.
ET Euroopa Liidu Teataja C 202/403

Artikkel 46

Diplomaatiline ja konsulaarkaitse

Igal liidu kodanikul on kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel.
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

V OSA

KÄESOLEVA AKTI RAKENDUSSÄTTED

II JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS

Artikkel 52

Enne ühinemist institutsioonide poolt vastuvõetud horvaadi keeles koostatud kõnealuste institutsioonide aktide tekstid on alates ühinemiskuupäevast autentsed samadel tingimustel kui praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, kui praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid on seal avaldatud.
ET

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

TEINE OSA

LEPINGUTE MUUTMINE

II JAOTIS

MUUD MUUDATUSED

Artikkel 14

1. ELi lepingu artikli 55 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Käesolev leping, mille originaal on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja see valitsus edastab tõestatud koopia kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele.”
—

„liit” on Euroopa Liit, nagu see on asutatud ELi lepinguga ja ELi toimimise lepinguga ja/või olenevalt juhtumist Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga;
6.

29. mai 2000. aasta konventsioon, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3) — 16. oktoobri 2001. aasta protokoll, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni juurde (EÜT C 326, 21.11.2001, lk 2)
2.

Horvaatia peab kõikide varude, nii era- kui riigivarude eest, mis on ühinemiskuupäeval Horvaatias vabas ringluses ja ületavad koguse, mida saab käsitada tavapärase säilitusvaruna, tegema vastava makse Euroopa Liidu üldeelarvesse. Makse summa määratakse kindlaks selliselt, et see kajastaks kulusid, mis on seotud ülemääraste varude mõjuga põllumajandustoodete turgudele. Iga toote puhul tuleb kindlaks määrata ülemääraste varude tase, võttes arvesse iga toote omadusi ning asjaomaseid turge ja/või toote suhtes kohaldatavaid liidu õigusakte.
2.

19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, selle lõppakti ja ühisdeklaratsioonide (2) (nagu neid on muudetud teatavate käesoleva lisa punktis 8 loetletud aktidega) järgmised sätted: artikkel 1 niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega; artikkel 26; artikkel 39; artiklid 44 kuni 49 (v.a artikli 47 lõige 4 ja artikli 49 punkt a, artikkel 51 ja artiklid 54 kuni 58); artikli 62 lõige 3; artiklid 67 kuni 69; artiklid 71 ja 72; artiklid 75 ja 76; artikkel 82; artikkel 91; artiklid 126 kuni 130 niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva lõike sätetega; artikkel 136 ja lõppakti 1. ja 3. ühisdeklaratsioon.
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED

IV JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 41

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Horvaatia üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt käesolevas aktis sätestatud tingimustele, võtab need vastu komisjon, järgides menetlust, millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (1) artikli 195 lõikes 2 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) artikli 13 lõike 1 punktiga b või kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud asjakohase menetlusega. Üleminekumeetmeid võidakse võtta kolmeaastase ajavahemiku jooksul alates ühinemist ja nende kohaldamine on piiratud nimetatud ajavahemikuga. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist seda tähtaega pikendada.

Esimeses lõigus osutatud üleminekumeetmed võib vajaduse korral vastu võtta ka enne ühinemiskuupäeva. Need üleminekumeetmed võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu nõukogu või, kui need mõjutavad algselt komisjoni vastuvõetud akte, võtab need vastu komisjon, järgides kõnealuste aktide vastuvõtmiseks nõutavat menetlust.

(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(2) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
1.

31992 R 3577: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3577/92, 7. detsember 1992, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7). Artiklile 6 lisatakse järgmised lõiked: „4. Erandina artikli 4 lõike 1 teisest lõigust võib enne Horvaatia ühinemiskuupäeva sõlmitud avalike teenuste osutamise lepinguid kohaldada kuni 31. detsembrini 2016. 5. Erandina artikli 1 lõikest 1 võivad kuni 31. detsembrini 2014 Horvaatia sadamate vahel kruiisiteenuseid osutada ainult sellised Horvaatias registreeritud ja Horvaatia lipu all sõitvad alla 650 brutotonnaažiga laevad, mida käitavad Horvaatia õiguse kohaselt asutatud laevandusettevõtjad, kelle põhitegevuskoht asub ja mille üle kontrolli teostatakse Horvaatias. 6. Erandina artikli 1 lõikest 1 ning üleminekuperioodiks kuni 31. detsembrini 2014 võib komisjon liikmesriigi esitatud põhjendatud taotluse korral 30 tööpäeva jooksul alates asjakohase taotluse saamisest otsustada, et käesoleva artikli lõikes 5 osutatud erandit kasutavad laevad ei osuta kruiisiteenuseid muu liikmesriigi kui Horvaatia teatavate piirkondade sadamate vahel, kui tõendatakse, et selliste teenuste osutamine häirib tõsiselt või ähvardab tõsiselt häirida transpordi siseturgu asjaomastes valdkondades. Kui komisjon ei ole 30 tööpäeva möödudes otsust teinud, võib asjaomane liikmesriik kohaldada kaitsemeetmeid seni, kuni komisjon oma otsuse teeb. Hädaolukorras võib liikmesriik võtta ühepoolselt vastu asjakohased ajutised meetmed, mis võivad kehtida maksimaalselt kuni kolm kuud. Kõnealune liikmesriik teavitab sellest kohe komisjoni. Komisjon võib need meetmed tühistada või heaks kiita kuni omapoolse lõpliku otsuse tegemiseni. Liikmesriike teavitatakse asjade käigust.”
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED

IV JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 38

Kui Horvaatia ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid valdkondlikke kohustusi, häirides sellega tõsiselt siseturu toimimist või ohustades liidu finantshuve või sellise häirimise või ohustamise vahetu ohu korral, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel võtta vajalikke meetmeid kuni kolmeaastase ajavahemiku lõpuni pärast ühinemist.

Nimetatud meetmed peavad olema proportsionaalsed ning eelistada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist, või, kui see on asjakohane, olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Käesoleva artikli alusel ei kasutata kaitsemeetmeid meelevaldse diskrimineerimise vahendina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. Seiretulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumine ei ole ette nähtud hilisemal kuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus osutatud ajavahemiku möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole täidetud. Vastuseks Horvaatia edusammudele oma kohustuste täitmisel võib komisjon meetmeid vajaduse korral kohandada. Enne kaitsemeetmete tühistamist teavitab komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse kõiki nõukogu sellekohaseid märkusi.
ET Euroopa Liidu Teataja L 112/6

AKT

Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta

ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

Artikkel 7

1. Kui käesolevas aktis ei ole sätestatud teisiti, ei või käesoleva akti sätete kehtivust peatada, neid muuta ega kehtetuks tunnistada muul viisil kui vastavalt aluslepingutes sätestatud korrale, mis võimaldab neid lepinguid uuesti läbi vaadata.

2. Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud käesoleva akti üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.

3. Käesoleva akti sätetel, mille eesmärgiks või tagajärjeks on institutsioonide poolt vastu võetud aktide kehtetuks tunnistamine või muutmine, välja arvatud kui on tegemist üleminekumeetmetega, on samasugune õigusjõud nagu nendel sätetel, mida nendega kehtetuks tunnistatakse või muudetakse, ning nende suhtes kehtivad samasugused eeskirjad.